VEGYES KÖZLEMÉNYEK. 



115 



s így hamarosan rá kellett jutnom az AMPFERBBtől is észlelt kettős hullámrend- 

 szerre. Térképembe jegyezvén a dőlésirányokat, több különálló boltozatot nyer- 

 tem, melyek sarkaikon lekerekített romboidok fölé borulnak. A paralellogramm 

 hosszabbik oldalpárja közel ÉD-i, a rövidebb pedig közelítőleg KNy-i irányú. 

 Nézetem szerint, bár egyidejűleg keletkeztek, mégis a KNy-i hullámzottság az 

 ÉD-inek függvénye. Hogy e hullámokat mi idézte elő, egyelőre nem merem ha- 

 tározottan állítani, de úgy hiszem, nem csupán a földkéreg összehúzódása hozta 



létre, hanem hogy az a felszínesen 

 p működő feszültség, melyet mélybeli 



erupciók idéztek elo, szintén részt 

 y vett azok képzésében. 



A Kiskárpátokban ez utóbbi 

 valószínűbbnek is látszik. 



4. ábra. A Kiskárpátok elsődleges hullámainak magyarázata. 



Nem tartom azonban lehetetlennek, hogy az erupciók helyét épen a föld- 

 kéreg szabályszerű összehúzódása folytán létrejött ráncok jelölik ki, s hogy a 

 vulkanikus hatás csak másodsorban okozza a földkéreg redőzöttségét. A kitö- 

 rések ugyanis nem minden szabály nélkül sorakoznak, s ha megfigyeljük pl. 

 a Kiskárpátok sávokban fellépő diabáz feltöréseit, láthatjuk, hogy azok szintén 

 beleilleszthetők a. feltett hullámhálózatba. Hogy a hullámok keletkezésekor a 

 földkéregben létrejött eg;yensúly változás idézte-e elő az eruptivum kitörését, 

 vagy megfordítva?, arról lehet vitatkozni, de hogy a kettő között benső össze- 

 függés van, úgy vélem, ahg tagadható. Egyetértek abban iá AMPFERBRrel, hogy a 

 másodlagos redők keletkezését az egyirányban meggyűrt földhallámokban jelent- 

 kező feszültséggel indokoljuk, mely a kisebb keretek közé szorított anyagban 

 szükségképen fellép és az eredeti térfogat elfoglalására törekszik. Ezt el nem 

 érhetvén, a tömeg más dimenziókban kénytelen kiterjedni és felpúpjsodik. Ezt 



