116 



VEGYES KÖZLEMÉNYEK. 



a felfogást vallom a boltozatok keletkezését ilktőlecr. Ezek a púpok, illetve bolto- 

 zatok, melyek az elsődleges huUámsorban fellépnek, nem keletkeznek egymástól 

 függetlenül, hanem tekintetbe véve, hogy az elsődleges hullámokat azonos erők 

 hozták létre, pontonkénti kiegyenlítődés kíséretében maguk is egy másik, az 

 eredőknek megfefelő szisztémában sorakoznak. Ilymódon, a párhuzamos hal- 

 lámokból álló rendszer, közel merőlegesen lefutó völgysorral, harántirányban fel- 

 tagoltatik, úgy, hogy valóságos hálózat jön létre. Tekintettel azonban arra, hogy 

 az eredők két fő erőcsoportnak és pedig egy, az elsődleges hullámsorra merő- 

 legesen és egy avval párvonalosan ható csoportnak függvényei (utóbbi a fölfelé 

 és oldalt ható erők összessége, mely a térbeli elhelyezkedésre törekszik), nem az 

 eredeti két irány valamelyikében fognak hatni, hanem azok között, tehát ÉK— 

 DNy, illetve ÉNy— DK felé. A kőzet anyagbeli tulajdonságai, mint pl. a plaszti- 

 citás, ellentállóképesség, azonkívül a hullámvölgyek kereszteződésében előálló 



holtpontok, hol az egymásnak szorított 

 rétegcsoportokban úgyszólván teljes ki- 

 egyenlítődés jön létre, a boltozatokban fel- 

 lépő szakadások s főként az egyes boltoza- 

 tok egymáshoz viszonyított 

 eltolódása, az eredők szabta irányt 

 kompenzálják s csupán a boltozatoknak 

 és az alapjukat képező parallellogrammnak 

 i-nyhe torzulását, iveltségét idézik elő. 

 (4. ábra.) 



A Kiskárpátokban az elsődleges hullá- 

 mok (E— D) a hegység azonos irányú 

 gerincvonala felé borulnak, annak hajlá- 

 sait követve ; a másodlagosak ugyancsak 

 a hegység gerincéhez alkalmazkodva lép- 

 nek fel, arra lehetőleg merőleges elhelyez- 

 kedéssel, tehát hol összehajló, hol szét- 

 ágazó sugárrendszert adnak. (4&. ábra.) Hogy ebben a rendszerben helyenként 

 pikkelyes rátolódások is fellépnek, magától értődik, mert mihelyt a rétegösszlet 

 ellentállását a reáható erők legyőzik, pl. a hegység beöblösödéseiben, ahol a 

 tömeg minimális területre van szorítva, abban vetődéseknek, töréseknek, az 

 erők továblji behatására rátolódásoknak kell létre jönniök. Épen így a szegélye- 

 ken is megtaláljuk a pikkelyeket, melyek viszont úgy állhatnak elő, hogy a 

 legkülső antiklinálisok a fokozódó nyomás folytán nem találtak kellő ellent- 

 állást újabb hullámsor felidézéséhez, bennszakadtak, mélyen a felszántott perem 

 alá tolódtak, s így állították helyre a hegység egyensúlyát. Hogy ez az elmélet 

 nem csupán légből kapott, arra nézve elég támasztópontunk áll rendelkezésre. 

 Noha a feltehető boltozatok ma már nagyrészt áldozatul estek a denudációnak, 

 nem vonható kétségbe azok létezése. Vannak most is megfigyelhető olyan tek- 

 tonikai jellegek, melyek az elmélet valószínűsége mellett szóknak. így a stomfai 

 enyhe lejtésű dombok tetején észlelhető hosszúkás ablakok, melyeken a mész- 

 kövek alól kvarcit bukkan felszínre, valamint azok a sajátságos sziklacsopor- 



Nv. / -:íh- K 



J). 



ábra. Hullámvölgyek kereszteződése 

 elsődleges, II másodlagos hullám- 

 völgyek. 



— 3 — 



