TÁRSULATI ÜGYEK. 117 



tok, melyeket a modori kvarcitok alkotnak, s melyek a hullámvölgyek keresz- 

 teződésének tekinthetők, ahol az egymással érintkező boltozatok sarkainak 

 foszlánya, erősen gyűrt bizarr sziklacsoportok és fekvő antiklinálisok képében 

 maradt fenn (5. ábra) ; mind a boltozatos kiképződést igazolják. (I. elsődleges, 

 II. másodlagos hullámvölgy.) Nem ritkák az S alakúan gyűrt fekvő antiklinálisok 

 sem, melyek talán a rétegek kényszerült rövidülése folytán jöttek létre. 



A Kiskárpátokban ezt a kettős gyűrődést csak helyenként észlelhetjük 

 és pedig főként azokon a helyeken, ahol a régebbi nagy tömegű erupciós tömzsök 

 a hullámok kialakulását nem akadályozták, illetve azokat irányukból el nem 

 térítették. Ezért az elmélet sok helyen felmondja a szolgálatot, s a gyűrődések 

 és rátolódások keletkezését lokálisan ható, más-más irányú erőknek kell tulaj - 

 donítanmik. 



Mindezeket összegezve, bár nem remélem, hogy nagyobb területek tekto- 

 nikai viszonyait ezzel az elmélettel meg lehessen oldanunk, de ha módjával és 

 helyesen alkalmazzuk, sok hegyszerkezeti probléma válik megoldhatóvá. 



TAKSULATI (ÍGYEK. 



A) Szakülések. 



I. S z a k ü 1 é s 1916 január hónap 5-én, d. u. 5 órakor a kir. magy. Ter- 

 mészettudományi Társulat üléstermében. 



Elnök: Schafarzik Ferenc dr. kir. József -műegyetemi ny. r. tanár. 



1. Vadász M. Elemér dr. : P ö 1 d t a n a hadi ismeretekben 

 címen kifejtette, hogy a front mögött és a harcvonalban egyaránt fölmerülhetnek 

 bizonyos kérdések, amelyeknek megoldása földtani szakképzettséget, vagy leg- 

 alább is földtani alapismereteket kíván. A lövőárok-harcban fontos kérdés a többi 

 között a vízzel való ellátás, a talajvíz elvezetése stb., a front mögött, de főképen 

 a hódított területeken pedig a vasútvonalak, hidak, alagutak, erődítések építé- 

 seinél, továbbá a meghódított területek hasznosítható ásványi kincseinek kiak- 

 názásánál merülhetnek föl szakértői véleményt megkívánó kérdések. A front 

 mögött való ilyen irányú munkálkodás alaposabb szaktudást követel, miért is 

 csak képzett geológusokra bízható. Ezért szükségesnek tartja Vadász dr., hogy — 

 amint Németországban már tervbe is vették — nálmik is foglalkozzanak katonai 

 geológusi állások szervezésének a gondolatával. A harcvonalon fölmerülő földtani 

 problémák sokkal egyszerűbbek lévén, azoknak megoldására a csapattiszteket 

 kell alkalmassá nevelni a földtannak a katonai iskolákban és — miután a csapat- 

 tisztek zöme tartalékos tiszt — a polgári középiskolákban is behatóbban való 

 tanításával. 



Hozzászólás: 



Schafarzik Ferenc elnök az előadó fejtegetéseire megjegyzi, hogy a 

 katonai parancsnokságok békében már eddig is nagy mértékben igénybe vették 

 a szakgeológust főkép hidrológiai kérdésekben, kőbányák kisajátítása körüli 



