118 TÁRSULATI ÜGYEK. 



eljárásokban. Eme célokra részben katonatiszti rangban levő geológusokat kértek 

 fel, részben pedig állami geológusokat, akik azonban mind teljes titoktartással 

 végezték feladataikat s ilymódon gyakran még a szakkörök sem tudtak arról, 

 hogy a katonai hatóságok a geológiai kérdéseket szakemberekkel végeztetik. 

 A fronton levő működésben sem nélkülözi a katonai hatóság a geológiai kérdéseket. 

 A katonai intézetek tankönyveiben, a tereptan stb. művekben geológiai kérdé- 

 seket is tárgyalnak, például részletes adatokkal megvilágítva fejtegetik a talaj- 

 víz kérdését, a források, kutak s artézi kutak keletkezésének és készítésének fel- 

 tételeit, mindamellett a geológia jövőben katonai szempontból is nagyobb figye- 

 lemben részesítendő. 



2. VoGL Viktor dr. T e n g e r m e 1 1 é k ü n k t i t h o n k é p z ő d- 

 menyein végzett tanulmányairól számolt be. A tithon képződmények arány- 

 lag vékony sáv alakjában Krajna felől délkeleti irányban csapnak át ide és Zlobín- 

 Lic vidékén át Zenggig húzódnak. Ez a tithonsáv már morfológiailag is elüt úgy 

 a fedő krétameszek, mint a fekvő mélyebb jurameszek felépítette területektől; 

 miként ezek, a tithonképződmények is mészkövek, karsztosodottak ugyan, de a 

 tithonterület mégis szelídebb arculatú, aminek oka abban rejlik, hogy a tithon- 

 mészkő gyakrabban váltakozik dolomitokkal. Kövületnyomok a tithonban 

 mindenütt gyakoriak. Nagyobb faunák mindazonáltal csak négj^ pontról kerül- 

 tek elő, s nevezetes, hogy ezek a faunák — bár úgylátszik nagyjából egykorúak — 

 a legkülönbözőbb összetételűek. Zlobinnál, a Plaséra vezető országút mellett 

 ellipsactiniás mészkő van feltárva, melyben ellipsactiniákon kívül cidarisok, 

 brachiopodák, s nagyon kevés kagyló található. A Lickopolje délkeleti sarkában 

 korallos mészkő terül el korallokkal s elvétve dicerasokkal. Jóval változatosabb 

 a Viievíva-hegy (1429 m) meszének famiája (a Licko-poljétól keletre), amely 

 azonban majdnem kizárólag csigákból tevődik össze. A csigák között is a cerithiu- 

 mok uralkodnak. Fajokban leggazdagabb a Visevicától délre emelkedő Zagradski 

 vrh kőzetének állatvilága. Itt 25 faj találkozott, háromnegyedrészben kagylók, 

 elsősorban pectenek. Mindezek a faunák a strambergi felső tithonhoz és a szicíliai 

 alsó tithon legfelsőbb részéhez, a promiseni faunához állnak legközelebb. A Zag- 

 radski faunája valamivel közelebb áll Stramberghez, mint a Visevica, melynek 

 faunája a szicíliai legfelsőbb alsótithonnal tart nagyobb rokonságot. A különb- 

 ségek ma még lényegtelenek, lehetséges azonban, hogy későbbi szerencsés gyűj- 

 tések kiélesíiik, amikor is talán majd szembeállíthatjuk a Zagradski vrh felső 

 tithonját a Visevica ?lsó títhonjával. A máig ismert faunák erre még nem nyúj- 

 tanak elég alapot. 



II. S z a k ü 1 é s 1916 január 26-án a királyi magyar Természettudományi 

 Társulat üléstermében. 



Elnök ScHAFARziK Ferenc dr. műegyetemi tanár. 



1. Ballenegger Eóbert dr. a Hogy e s-D rócsa erdőségeinek 

 t a 1 a j á r ó 1 értekezett. Előadó az elmúlt év őszén bejárta a Hegyes-Drócsa 

 erdős vidékét. Az erdőket az alsóbb régiókban tölgyfajok, a magasabb régiókban 

 bükk alkotják. Az erdők talaja egy szürke, helyenként töbl)é-kevésbbé barnába 

 játszó, rétegzettséget nem mutató képződmény, amely nagy egyhangúságban 



— 6 — 



