TÁRSULATI ÜGYEK. 119 



borítja az igen változatos, eruptivus és régi üledékes kőzetekljől álló altalajt. 

 Annak eldöntésére, hogy ez a talaj miből keletkezett, az altalajt képező kőzet 

 málladéka-e vagy hulló porból alakult-e ki és minő talajképző folyamatokon ment 

 át, előadó két talajt és az alatta fekvő kőzetet részletes vizsgálatnak vetette alá. 

 A vizsgálat eredményéből kétségen kívül kitűnik, hogy a talaj az alatta fekvő 

 kőzet málladéka, vegyi öászetétele igen közel áll a kőzetéhez; a kovasav a talaj- 

 ban kissé felszaporodott, a bázisok pedig kevéssé kilúgozta ttak. A modern talaj- 

 tan ezt a folyamatot podsolosodásnak hívja, a Hegyes-Drócsa erdőségei- 

 nek talaja kisfokú podsolosodás eredménye. (Szövege a jelen füzet 105—111. old.) 



Hozzászólások: 



LóczY Lajos dr. tiszteleti tag nagy érdeklődéssel hallgatta az előadást, 

 annál is inkább, mert midőn a 80-as években a Hegyes-Drócsa térképezésével 

 foglalkozott, kétségei voltak ennek a nagy elterjedésű talajtakarónak eredetét 

 illetőleg. Ezeket a mai előadás eloszlatta. 



SzoNTAGH Tamás dr. alelnök a maga részéről nagy örömmel hallgatta az 

 előadást, amely azon régi nézetében erősítette meg, hogy a hegységeinkben egyesek 

 részéről újabban hangoztatott elméletek ellenére, a talajok nem alakulhatnak ki 

 hulló porból. A hótakaróra eső port a tavaszi olvadás feltétlenül leviszi a völgybe, 

 BŐt az ilyenkor lefolyó nagy víztömegek még a kőzet elmállásának terményeit 

 is, legalább részben, eltávolítják. 



SiQMOND Elek dr. is azt hiszi, hogy talajaink nem alakulhattak ki mind 

 hulló porból, amit a mai előadás is bizonyít. Németországban Eamann kimutatta, 

 hogy a németek által <(Braunerde>>-nek nevezett talajnem az alatta levő kőzet 

 mállási terméke. 



LóczY Lajos dr. tiszteleti tag Trbitz Péter vizsgálatainak megvédésére meg- 

 jegyzi, hogy nézete szerint Treitz a hótakaróra hullott por vizsgálatát nem azért 

 végzi, mintha nem volna tisztában azzal, hogy a hóra hullott port a tavaszi olvadás 

 messzire elszállítja, hanem azért, hogy ennek a pornak az eredetét kimutassa. 



Schafarzik Ferenc dr. elnök azt hiszi, hogy mint igen gyaki'an, most is 

 az igazság a középen lesz. Annak idején ő is végzett egy bánáti talajon részlete- 

 sebb vizsgálatot, amelyben rétegről-rétegre haladva kimutatja, hogy a babérces 

 agyag az alatta levő pontusi üledék mállási terméke. Ugyanazok az ásványok 

 fordulnak benne elő, csupán a legfelső rétegben talált néhány olyan ásványt is, 

 amely a pontusi agyagban nem fordul elő. Ezeket nyilvánvalóan a szól hordta 

 oda. Ugyancsak a nógrádmegyei andezit nyirok vizsgálatakor is talált oly ásvá- 

 nyokat, melyek az andezitben nincsenek. így tehát általánosításoknak nincs 

 helyük és minden egyes esetben részletes vizsgálatnak kell a kérdést eldöntenie, 

 amint azt az előadó is tette. 



2. Papp Károly dr. főtitkár bemutatja Radovanovics Szvetolik volt 

 szerb egyetemi tanár és Bbne Géza. az Osztrák-Magyar Államvasút társaság 

 aninai bányamérnöke és főfelügyelőjenek Szerbia geológiai és bányászati viszo- 

 nyairól szóló munkáját. A mmika a Balkán-félszigetnek egy olyan csücskét tárja 

 elénk, amelyről hozzáférhetetlen volta miatt eddig nem sokat tudtmik. Ugyanis a 

 szóbanforgó terület Magyarország, Románia és Bulgária határainak összeszögelésén 

 van, ahol a négyes határ miatt úgy a geológus, mint a bányász munkája mindig 



— 6 — 



