120 TÁB8ULATI ÜGYEK. 



bizonyos nehézségekbe ütközött. A szomszédos országok területeiből eddigelé 

 csupán a magyarországi részt ismertük pontosan a m. k. földtani intézet felvéte- 

 leiből. Az Alduna vidékét ugyanis Böckh János, Telegdi Roth Lajos és 

 ScHAFARziK Ferenc térképezték s a mintaszerű felvételek összefoglalását főkép 

 ScHAFARziK Ferenc cliiök Úr őméltósága műveiből ismerjük. A Magyarhoni 

 Földtani Társulat kiadásában 1903-ban jelent meg az A 1 d u n a i Vas- 

 kapuhegység geológiai viszonyainak a leii'ása Schafarzik 

 Ferenc dr. akkori főgeológus tollából, amely munka nemcsak a magyarországi 

 Duiiapartot ismerteti, hanem szerbiai oldalnak egy keskeny sávját is vázolja. 

 Ehhez a fölvételhez csatlakozik e most beterjesztendő munka. 



Radovanovics Szvbtolik : Adatok az Északkeleti szerb- 

 vidék geológiai hegyszerkeztéhez címen leírja az Alduna 

 Grében— Kazán szorosaitól, s Orsovától délre eső vidék geológiai szerkezetét, 

 geológiai térképen feltüntetve egyrészt a Grében, Kazán, Orsova, Berza-Palánka, 

 másrészt Majdanpek, Topla s Terjáni közé eső hegyvidéket, vagyis a Duna és 

 Timok szögletébe eső területet. Az 1 : 200,000 mértékű térképen kívül öt szel- 

 vénnyel magyarázza a vázolt vidék tektonikai viszonyait. 



Hozzászólások: 



Radovanovics tanár ismertetett munkájához Schafarzik Ferenc ehiök 

 megjegyzi, hogy ebben új adat a kazáni gránit előfordulásának tisztázása. Eddig a 

 kazáni gránit volt az áttolódási elmélet sarkpontja, amelyet Lóczy Lajos fedezett 

 fel MuRGOCSi és Radovanovics tanárok társaságában, s annak idején a Duna 

 partjáról erre a gránit tömzsre fel is mentek. Ezt a fölfedezést eddigelé mint 

 az áttolódás típusát hangoztatták. A most bemutatott térképből és szelvé- 

 nyekből kitűnik, hogy a kazáni gránit tulajdonképen a mélységben 

 van, rajta fekszik a jura mész, s így áttolódásról itt szó sem lehet. 



Bene Géza : Adatok Szerbia északkeleti részének 

 geológiájához című tanulmányában leírja, hogy 1913. év őszén és 1914. 

 év nyarán több mint 5 hetet fordított a szóbanforgó vidék tanulmányozására 

 Útjain Bardiaux Emil rudnaglavai bányaigazgató s Milojkovics J. A. nyűg. 

 szerb királyi bányászati felügyelő kalauzolták. 



Rudna-glava vidékének ércei a diorit s kristályos mész kontaktusán talál- 

 hatók. Az Okna-brd érceit egy kontakt telepben 900 m hosszúságban több 

 ponton 1—4 m vastag érctöuizszsel tárták fel. A feltárások között azonban 

 érc nincs, hanem megszakad. A Rudna-Glava vidék ércgazdagságát egyes 

 szakértők rendkívül túlozták, így Wendeborn weimari bányamérnök fantasz- 

 tikus túlzásokat írt le szakértői véleményében. Az allofant nem ismervén, azt 

 inalachitnak vélte, s ilymódon a S a m a r hegyen rézércről szó sem lehet. 

 A S a s k a- völgy barnavasérce is csak limonitos bekérgezés. A c z m a j k a i 

 mágnesvasérctelep, amelyet Hofmann Félix 1890-ben tárt fel, dioritban lencse- 

 szerűén települt fészkek sorozata. A c rn a j k a i bánya magnetites, s rézkovandos 

 érce a mélység felé csakhamar kiékül. Az érctelep silányságán eddig minden 

 bányászati vállalkozás megakadt. ACracu cu Oknele gyönge rézércei 

 sem sok reményt nyújtanak. Topla környékének aranytíutalmú piritjei vörös 

 palákban találhatók, de a kénkő vand ma már teljesen kimerült. 



