TÁBSULATI ÜGYEK. 121 



A Mirocs-vidéki szénterületen Bbnb Géza egyetlen műre való szén- 

 telepet sem talált a liász képződményekben. A K a n o v á c vidéki karbon-szén - 

 terület sem sok biztatót nyújt. A Szlani pótokban karbonkori növények talál- 

 hatók, amiket már Staub Móricz karbon korúaknak határozott meg. Művelésre 

 érdemes szénkibúvást azonban sehol nem konstatálhatott, s a gorcok is a szén 

 silányságáról tanúskodnak. 



Papp Károly titkár ezután röviden ismerteti, hogy 

 A) MiLOJKOViTS J. A. királyi szerb bányainspektor: Szerbia vasérckész- 

 letéről szóló művében (Irón ore resources of the Worjd I. 

 Stockholm pag. 324) a következő bányákat írja le a szóbanforgó vidékről: 



I. Dobra, Berzászkával szemben a Duna déli partján, a kőszénbánya 

 mellett Hmonitot s mangánércet említ. 



II. Maj dan pek. A csillámpalát és a krétameszeket andezit töri át, 

 s a kontaktuson fészkekben magnetit, pirit és chalkopirit ércek találhatók. Mintegy 

 800,000 tonna piritet tártak itt fel, s az érc szállítására 17 km hosszú kötélpályát 

 építettek a Dunáig. 



III. R u d n a-g 1 a V a. A gránit s a kristályos palák kontaktusán mintegy 

 500 m hosszú telér húzódik, amelyet magnetit s szulfidos rézérc tölt ki. 



IV. M o s s n a a Duna juci kanyarulatától délre a Porecska folyó mellett, 

 kristályos palákban agyagvaskő. 



V. C e r n a j k a, Badnaglavától délkeletre, gránitos kőzetben északdéh 

 csapású ércesedés pirit, chalkopirit, magnetit és kromittal. 



VI. K u p u s z i s t e, Berza-Palánkától 4 km-nyire kristályos palákban 



hematit fészkek. 



B) MiLOJKOVics F. A. királyi szerb bányainspektor. Szerbia szénkészletéről 

 írott mmikájában (T h e Coal Resources of the W o r 1 d, Toronto 

 1913 pag. 1093) a szóbanforgó vidékről a következő széntelepeket sorolja fel. ^ 



l.'^Karbonkőszér Ranovác vidékén, Mustapits, Misienovác, 

 Manastirica, Kladarovo, Melnica és Ranovác községek határában 120 km^ terü- 

 leten 4500-7700 kalória között váltakozó hőfejlesztő képességgel. 



2. Liászkőszén Dobra határában , szemben a berzászkai széntelep- 

 pel, lencsés kifejlődésben, 7100 kalória hőfejlesztő képességgel. ^ 



3. Ugyancsak a Duna partján, Dobrától kissé délnek Boljetin mellett. 



4. M i"r c s vidéki liász szén tel epek Szerbia legnagyobb kiterjedésű 

 széntelepei, a Mirocs-planinán D csapásban 30 km hosszaságban, 4 szénteleppel, 

 amelyek vastagsága 0-5-1-5 m között váltakozik. Kalóriájuk 5000 körül van. 



5. Túl az ábrázolt területen, dél felé Zajecsár mellett, Bulgária határán 

 van a V r i s k a Csuka b á n y a. A P e r 1 i t a i hegyoldalakon 1200 méter 

 hosszú liász széntelep van, amelyet tényleg 25 év óta művelnek. A 45° dülésű 

 széntelep a mélység felé 120 méternyire van feltárva. Vastagsága 3-5 méter. 

 Fűtőértékét 8000 kalóriára teszik. A vriska-csukai szénbányát 81 km hosszú 

 vasút köti össze a dunaparti Radujeváccal, ahol a vállalatnak brikettgyára van. 



A harmadkori szenek közül: 



6. A 1 i k s z a r i szénbánya Réka mellett 200 m csapásban 2—4 m vastag- 

 ságban van feltárva 6400 kalória hőfejlesztő képességgel. 



s 9 



Földtani Közlöny XLVI. köt. 1916. — ° — 



