122 TÁRSULATI ÜGYEK. 



7. Délfelé S i k o 1 e mellett egy 8-5 m vastag harmadkori széntelep, amely 300 

 m csapásban 80 m mélységig van feltárva. Ez már a timoki harmadkori medence 

 végnyulványába esik. A barnaszén 70% széntartalom mellett 4800 kalóriát mutat. 



MiLOJKOVics a Dixna— Timok szögletének kőszénkészletét 40,000,000 t, 

 barnaszénkészletét 38.000,000 tonnára becsüli, ami tekintélyes hányada Szerbia 

 készletének, amennyiben Szerbia összes szénkészletét a következőkép becsüli : 



A) feltárt 59.700,000 tonna 



B) reménybeli 192.500.000 « 



C) lehetséges 276.500,000 « 



összesen 528.750,0W « 



Szemben ezzel Magyarországon Papp K összesen 1,717.707,418 tonna, 

 tehát csak háromszor ennyit becsült. Mindebből az tűnik ki, hogy Milojkovits 

 becslése túlságosan optimisztikus. Ezzel szemben Bene Géza most ismertetett 

 munkája a reális adatokat írja le. 



III. Szakul ós. 1916 március hó 1-én, Elnök: Szontagh Tamás dr. 



1. PÁLPY Mór dr. :«Az erupciós kőzetek zöldköves e- 

 dóse»> címen elmondja, hogy a fiatalabb arany-ezüst tartalmú érctelérek az 

 erupciós kőzetek zöldköves vagy propilites fajtáihoz vannak kötve. Ezen zöld- 

 kövesedést a legtöbb kutató a kőzetek kitörése után a föld felszínén végbement 

 posztvulkános hatásoknak tulajdonítja. Előadó ezzel szemben a zöldkövesedést 

 a posztvulkános működésből nem tudja megmagyarázni. 



A nagyági altárna zöldköves kőzetei semmiféle átmenetet nem mutatnak 

 a normális kőzetbe. Rudán a telér falától 10—15 cm-re csak annyira zöld- 

 köves a kőzet, mint attól több száz méterre, pedig a régi elmélet szerint közvetlen 

 a telér mellett kellene a legerősebb zöldkövesedést találni. A jelenleg működő 

 vulkánok az exhalációk mentén a zöldkövesedésnek nyomát sem mutatják. 

 BöCKH Hugó és Weinschenk tanárok felfogása szerint a kaolinos kőzetek kör- 

 nyékén meg kellene találni a kevésbbé átalakított zöldköves kőzetet is ; ezt azon- 

 ban pl. a torjai Büdösbarlang szénsavas kiömlései mellett nem találjuk, ahol 

 a zöldkövesedésnek nyoma sincs. Számos példa mind azt bizonyítja, hogy a 

 zöldkövesedés csakis mélyebben, a pneumatolitikus-hidatogén behatásokra ke- 

 letkezett. A zöldkövesedésnek a mélységben kellett végbemenni akkor, ami- 

 kor a színes elegyrészek nagy része már a magmában ki volt válva, a földpátok 

 ellenben még oldatban voltak. (Teljes szövege a jelen füzet 78—85. oldalain.) 



Hozzászólások: 



BöCKH Hugó dr. megjegyzi, hogy abban a kellemes helyzetben van, hogy 

 Pálfy dr. érdekes előadásához, melyben ő újabb olyan adatokat hozott fel, 

 amelyek tulajdonképen BEROEATnak a mexikói kongresszuson is kifejtett fel- 

 fogását erősítik meg, szintén egy adattal járulhat. 



Selmecbánya vidékén, nevezetesen Hodrusbányán, a granodioriton olyan 

 körülmények között tör át biotitos-amfibolos andezit, hogy annak már a feltö- 

 rés, helyesebben a megszilárdulás közben kellett zöldkövesednie. 



— 9 — 



