TÁRSULATI ÜGYEK. 123 



Kétségtoleunck tartja, hogy a zöldkövesedés részben már a kitörés és 

 megszilárdulás közben történik, de nem oszthatja az előadó felfogását, hogy a 

 zöldkövesedés már a mélyben megtörtént volna és hogy az eruptivum mint 

 zöldköves magma ömlött volna ki. 



A zöldkövesedést okozó gőzöknek és gázoknak a magmából való kiválása 

 a megmerevedés után is éreztette hatását, hiszen az ömlés felsőbb részei már szi- 

 lárdak lettek, amikor a mélyben még mindig váltak ki gőzök és gázok, melyek 

 a megszilárdult részeket postvulkánikusan elbontották. 



Ahol a zöldkövesedést észleljük, ott mélyebb régiók vannak feltárva, ahol 

 nagyobb volt a nyomás és a hőmérséklet, ezért az az érv, hogy a mostani vulká- 

 noknál nem észlelünk zöldkövesedést nem döntő. Amit mi ezeknél látunk, azok 

 mind felszínesebb folyamatok. 



Nem döntő bizonyíték az aránylag el nem bontott zárvány az elbontott 

 eruptivumban, mert a bezárt kőzetdarabok igen eltérően viselkednek. 



Szóló nem tarto,tta a kaolin osodást és a zöldkövesedést azonos folya- 

 matnak, hanem a kaolinosodás, mely önállóan is felléphet, bizonyos esetekben a 

 zöldkövesedésből fejlődött ki. 



Végül reáutal arra, hogy a földpát a zöldkövesedett kőzetekben rendesen 

 elbontott. Zoisit, klinozoisit, epidot, kalcit lép fel. Ha jól értette az előadót, elő- 

 adásában arra utal, hogy a földpát üde és hogy a zöldkövesedés a földpát 

 kiválása előtt történt volna. A fenti tény ennek ellene mond. Különben egyet- 

 ért az előadóval abban, hogy a propylitosodást tényleg nem szabad sensu 

 strictu tisztán post vulkanikus folyamatnak tekinteni. 



SzoNTAöH Tamás dr. elnök felhívja előadó figyelmét a kalinkai zöldköves 

 kőzetekre. 



ScHAPARZiK Ferenc dr. élénk érdeklődéssel hallgatta az előadást. Miként 

 Bergeat és Wbinschenk tanárok, úgy felszólaló is régen érzi azt, hogy a zöld- 

 kövesedés nem egyszerű postvulkanikus jelenség. Már maga az a tény, hogy a 

 zöldkövesedett kőzetek rendkívül nagy elterjedésűek, tehát ez a nagy regionális 

 elterjedés is arra utal, hogy a propilitesedés a mélységben történő folyamatok- 

 ból ered. Miként a gránit protoginosodása, úgy az andezitek zöldkövesedése 

 is a mélységbeli batolitos hatásokból legjobban megmagyarázható. Az előadó 

 felfogásához ezért hozzájárul. 



2. Jekelius Erich dr. : A Brassói hegység felsőjura korú 

 képződményei címen a következőket terjeszti elő : 



Jekelius Erich: A brassói hegyek jura képződményei. 

 A brassói hegység juraképződményei parti fáciesben vannak kifejlődve. Kisebb 

 méretű negatív és pozitív parteltolódás gyakori jelenség, itt-ott tehát az 

 egyik vagy a másik szintet nem lehet kimutatni, mely máshol megint jelen 

 van. Ez azonban csak bkális jelentőséggel bir. Nagyobb méretű transgressiót 

 az alsó doggerben, a felső doggerben és a felső maimban lehet kimutatni. 



A teljes liaszsorozat Gresteni, partközeli fáziesben van kifejlődve, gaz- 

 dag brachiopoda- és lamellibranchiatafaunával. A liasz és dogger határán vi- 

 lágíts quarcos homokkővel nagy vastagságban találkozunk. E felett a dogger- 

 sorozat az alsó bajocientól a felső callovienig szépen képviselve van, a bajocien 



- 10 - 9* 



