A) ÉRTEKEZÉSEK. 



ÉSZAK-ALBÁNIA, EÁCORSZÁG' ÉS KELETMONTENEGRÓ 

 GEOLÓGIAI TÉRKÉPE. 



— Az I. táblával. — 

 Irta : báró Nopcsa Ferenc dr. ^ 



Épen tíz éve, hogy első izben kísérlettem meg a Balkánfélsziget 

 nyugati részének átnézetes geológiai térképét vázolni. Minthogy e terület- 

 ről való ismereteink azóta lényegesen kibővültek, idejénvalónak tartom 

 e kísérletet most megújítani. Erre a következő újabb geológiai térképek 

 álltak rendelkezésemre : 



1. BuKOWSKY részletes térképe Spizza-Budua környékéről (1:25,000). 



2. Martelli térképei délkeleti Montenegróról és a Rumija hegy- 

 vonulatról (1 : 200,000). 



3. Bosznia átnézetes geológiai térképe (1 : 200,000) KATZER-től. 



4. Serajevó környékének részletes térképe (1 : 75,000) líiTTL-től. 



5. Itt még közzé nem tett saját részletes térképezésem Észak-Albá- 

 niáról (1 : 75,000), melyet a román Anuarul Institutului Geologic 1914-ben 

 és a Jahrbuch der k. u. k. geologischen Reichsanstalt 1913-ban közöltek. 



Ezeken kívül kell felemlítenem itt még Kossmat igen fontos 

 munkáját az alpesi redőrendszer adriai szegélyéről (Mitteilungen der geolo- 

 gischen G?sellschaft, Wien 1913.). Végre még felhasználhattam azokat az 

 adatokat is, mslyeket Plevljetől Mitrovicáig és innen Cacak-ig terjedő 

 uuiimon, továbbá egy a boszniai szerpentinzóna megvizsgálása végett tett 

 utazásomon gyűjtöttem. Montenegróban a Rijeka-Njegus és Podgorica — 

 Trepsi közti útvonalakat szintén személyes tapasztalatból ismerem. 



Az a terület, melynek földtani térképét ezúttal közlöm, délen Tiranáig, 

 északon Caöakig terjed. Nyugaton Cattaro, keleten pedig Prizren városok 



^ A Rácország (Rascia) elnevezés, melyet Ippen az egész hajdani novibazári Szanclsak 

 megjelölésére felemlített, mint e terület történelmi múltjában gyökerező, ajánlatos. 

 * Előadta a Magyarhoni Földtani Társulat 1916 május 3-i szakülésén. 



1(3* 



