ADATOK SZERBIA ÉSZAKKELETI RÉSZÉNEK GEOLÓGIÁJÁHOZ. 



Irta : Be ne Géza,i 

 a szab. o. m. állaravasuttársaság bányászati főfelügyelője^ 



Bevezető. 



Miután a szabadalmazott osztrák-magyar államvasuttársaság Szerbia 

 északkeleti részében nagy területeken opcióba vette azokat a vasércre és szénre 

 irányult kutatásokat, amelyek jövedelmező bányászat létesítésének reményével 

 kecsegtettek, engemet bíztak meg ezen kutatásoknak bányageológiai bejárásá- 

 val. Ezen megbízásnak kétízbeli bejárással 1913. év őszén és 1914. év nyarának 

 kezdetén feleltem meg. 



A következőkben ezen bejárásaimnak geológiai eredményét van szeren- 

 csém közölni. 



Első ízben 1913. év október havában két hetet, másodízben 1914. óv május 

 hó végétől kezdve több mint 3 hetet töltöttem Szerbiában. Űtaimon részben 

 Bardieux Emil, rudnaglavai bányaigazgató, részben Milojkovich J. A., nyugal- 

 mazott szerb királyi bányászati felügyelő kalauzoltak, de sokat barangol- 

 tam egyedül is, azonkívül E4.dovanovits S. dr., a belgrádi tudományegyetem 

 tanára a legnagj^obb készséggel közölte velem a szerb geológusoknak egyes, enge- 

 met érdeklő vidékekre vonatkozó tanulmányainak eredményeit, miért is fogadják 

 ezen urak e helyen is meleg köszönetemet. Az 1913. év őszén feladatomat különö- 

 sen a Rudna Glava és Crnajka vidékének ércelőfordulásának és a T o- 

 polnica vidéken volt szénkutatásoknak tanulmányozása képezte. 



Ezen célra Szinicéről csolnakon keltem át a Danán és Dőlni Milanovácon 

 léptem először szerb földre. Innen rossz kocsiúton és rázó szekéren 4 óra alatt 

 jutottam Rudna -Gl a vára, honnan a többi kirándulást részint lóháton, részint 

 gyalog tettem meg. 



Kétségtelen jelek mutatnak arra, hogy már a rómaiak is bányászkodtak, 

 vagy legalább kutattak itt, Rudna-Glava vidékén. 



Dolni-Milanovác a római uralom alatt egy T a 1 i a t a nevű helység volt, 

 a helységtől nem messze kelet felé, közvetlenül a kocsiút mellett, egy a rómaiak- 

 nak tulajdonított, falazott erődítmény alapzata látható és ugyanezen útnak 

 a Porecska reka-foljí-ó torkolatánál lévő kanyarodásában, hol az út a Duna 

 partjáról délfelé befordul, egy őrtorony romjai láthatók, melyet a szóhagyo- 

 mány a rómaiaknak tulajdonít. Rudna-Glaván azonban a rómaiak ottlété- 

 ]iek világos bizonyítékai a mostani kutatások táján talált, rézből és bronz- 



^ A Magyarhoni Földtani Társulat 1916 jan. 26-i szaküléséii bemutatta Papp Károly 

 ílr. főtitkár. 



