23S BE NE GÉZA 



Geológiai viszonyok. 



A Dolni-Milanovác vidékén a Duna szerb partját felépítő képleteket 

 SciiAFARZiK Ferenc dr.-nak «Az aldunai Vaskapu hegység 

 geológiai viszonyainak és történetének rövid vázlat a» 

 című művéből (Földtani Közlöny XXXIII. kötet, 7—9. füzet, 1903) ismerjük. 

 Az ezen leíráshoz mellékelt térképből is látjuk, hogy Dolni-Milanováctól D-rt- 

 és DNy-ra, valamint a Porecska torkolatától keletre a kristályos palák «gneisz 

 és amfibolitv alakjában lépnek fel. Ezekre Dolni-Milanovácnál mezozói és rész- 

 ben harmadkori szedimentek települtek és a Porecska torkolatától nyugatra egy 

 gabbrókitörés van ábrázolva, amely a magyar parton nagy kiterjedésben ismeretes. 



A Dolni-Milanováctól D-re fekvő kristályos palák a föntebbiekben leírt 

 hegygerincen végig D-felé, Rudna-Glava közeléig nyomozhatok. Ezen kristályos 

 paláknak másik vonulata nagyjában ugyan szintén D-felé folytatódik és a 

 Porecska jobbpartján Crnajkáig és azon túl nyomozható, de már 1913. évi be- 

 járásom alkalmával azt állapíthattam meg, hogy aPorecsk a-v ö 1 g y m a g a 

 egy hatalmas diszlokaciósvonalat képez, melytől Ny-felé 

 ezen palák folytonossága megszakadt és melynek mentében több ponton kisebb 

 dacit-kitörések jöttek létre. Azonkívül a SciiAFARZiK-féle említett térkép 

 kiegészítéseképen megemlíthetem, hogy úgy 1913, valamint 1914 években tett 

 bejárásaim közben azt is megállapítottam, hogy a Porecska keleti, jobbpartján 

 annak torkolata tájékán is meg van a gabbró, amely Schafarzik dr. szerint 

 a Juc-sellőt is képgzi. 



A Rudna-Glava melletti Bresztovica-mare és Brestovica-mika, továbbá 

 a Badovica-, Isztrebinja-, Topolnica- és Kosovica-völgyekben ezen kristályos 

 palák amfibolitok és gneiszek alakjában lépnek föl, amelyekre — mint különösen 

 a Milanovác melletti Kazanszki-patak felső részén, továbbá a Rudna-Glava 

 melletti Bresztovica-mare-völgyben észleltem — csillámpalák vannak települve. 



A Porecska -völgy balpartján (nyugat) Topolnica és Klokocsevác, úgymint 

 részben Moszna és Topolnica között egy hatalmas, színe által már messziről fel- 

 tűnő vörös és sárgás fehér konglomerát, homokkő és palából álló szedimentsorozat 

 lép fel, amelyet — egynémely szerb geológussal ellentétben — határozottan 

 a per m b e kell soroznom, amemiyiben az itt fellépő és egymással többször 

 váltakozó kőzetek különösen a Besicabáuya és Domány közötti alsó p e r m- 

 rétegekhez föltűnő analógiát mutatnak. 



Ezek a topolnicai perm-rétegek általában meglehetősen rendesen 22''— 23'' 

 csapásuak és 22°~25° alatt nyugot felé dőlnek. A perm-rétegek a Topolnica - 

 völgy jobboldalán még az Ogasu lui Mavrinen túl egy darabig láthatók, míg 

 tovább a völgy egész jobboldalát a gneisz foglalja el. A balparton a diaszhomok- 

 kövek az Ogasu Kalini tájáig folytatódnak; azon túl szintén a gneisz következik. 

 A Topohiica -völgy felsőbb részében, a délről jövő Paszuistje-patak torkolata 

 előtt a gneisz rétegei között függélyesen álló kloritpala lép fel és ezen túl, a kis 

 Paszuistje-v'ölgyben egy keskeny sávban és szintén függélyes helyzetben világos- 

 barna, erősen összepréselt és összemorzsolt homokkő van a kristályos palákba 

 Ix'gyűrve. Itt szénre is kutattak, de eredménytelenül. A Topolnica-völgybeii 



