ADATOK SZERBIA ÉSZAKKELETI RÉSZÉNEK (ÍKOLOGIÁJÁHOZ. 239 



i"()lfelé tovább menve, nemsokára az Adam Biris malmához jutmik és ezen túl 

 a völgynek bal (északi) oldalán egy összesen kb 25 m vastag, rendkívül zavart, 

 l)arna homokkő és konglomerát rétegösszletet találmik, amelyben egy, a kibúvá- 

 son kb 1 m vastag, tisztátalan széntelep csapásának mentében 14"3 m hosszú- 

 ságra egy kutató tárót hajtottak. Ezen tárótól 7 méterrel a fekű felé (nyugat) 

 ismét szilárd gneisz lép föl. A táróban a széntelep fekvése is zavart és vastagsága 

 az eredeti 1 m-ről % méterre csökkent. A telep csapása 23'^ 0°, dőlése K-felé 60°. 



A mellékkőzetet képező barnás homokkő hasonlít a dren kovai homok- 

 kövekliez, tehát nagy valószínűség szerint liászkorbeli. 



Ez a kristályos palákba begyűrt, keskeny és s z é n k u t a t á- 

 sokra semmiképen sem buzdító homokkő tovább északra még egy 

 ponton volt föltalálható, nevezetesen az Ogasu eu Druguban. hol egy 0*1 m vastag 

 szénnyomot láttam a homokkőbe beágyazva. 



E'í az Ogasu cu Drugu a Lisza-Pojana északkeleti oldalán eredő, NyK 

 folyású, a Porecskába Mosznától délre torkoló Kosovica-pataknak egy jobboldali 

 kis mellékvölgye. E^en völgytől Ny -felé azután ismét csupán csak a gneisz és 

 csillámpala építi a hegységet. Épúgy a Kosovicától D-re fekvő vidéken, egészen 

 Eudna-Glava közeléig ugyanezen kőzeteket találjuk. Egy a Dolni-Milanováetól 

 K-re a Dunába torkoló Kazanszki-pitak völgyében tett bejárásommal megálla- 

 pítottam, hogy ezen völgynek első részében lévő mediterrán lerakodások szintén 

 gneiszon és amfibólos palákon települtek le. Ezen völgy felső szakaszában és eredő 

 árkaiban azután ismét csillámpalak lépnek föl, amelyek az Arcamovacsuka és 

 Mormunt zömét képezik. 



Számos ponton végzett csapás- és dőlés megfigyel é- 

 s !■ i m s z e r i n t: a d o 1 n i-m ilanováci kristályos palaterüle- 

 t e n az uralkodó f ő c s a p á s n a g y j a b a n DE-i irányú és a rétegek 

 dőlése túlnyomóan nyugati. A kristályos alaphegységben számos ráncolod ás 

 észlelhető és ezen zavarodások tengely iránya szintén DE-i, illetőleg DNy— ÉK-i. 



Az előbb említett p?rm-rétegek nagyobbára konkordánsan települtek a 

 kristályos palára. A Porecska -völgy jobbpartján ellenben az a meglehetős sza- 

 bályi jsság, amelyet a balparton észleltem, teljesen megszűnik: a kocsiút menté- 

 ben, úgymint egyes völgyekben, roppant zavarodásokat találunk; a dőlés és csa- 

 pás néha hirtelen változik, azonfelül hol a gneisz, hol ii csillámpala képezi már 

 a hegyek lábait. Végül számos ponton dacitkitörések lépnek föl. Mindezen jelen- 

 ségek a Porecska jobbpartján vezető kocsiút bevágásaiban jól láthatók. A szóban - 

 forgó vidéknek legmélyebben vájt völgyeiben azok az amfibólos palák lépnek 

 tel, melyek különösen a Rudna-Glavatól ÉNy-ra fekvő Bresztovica-mica-völgy- 

 ben és a Crnajka helységnél a hasonnevű patakkal egyesülő Levareka-patak 

 völgyében terjedelmes természeti föltárásban láthatók. Ezek a palák rendkívül 

 zavartak és azonfelül kőzettel érékkel minden irányban hálószerűén át vannak 

 keresztezve. 



Rudna-Glava vidékén először találkozunk azon nagy kitöréssel, amelynek 

 zömét a szerb geológusok és különösen Radovanovits dr. a «T a n d a -gránit 

 m a s s z i V u m»-nak nevezik. 



1 Dr. ScHAFARZiK : A/, aldunai Vaskapu ecc. F. K. .'5:5. kot. 



