ADATOK SZERBIA ÉSZAKKELETI BÉSZÉNEK GEOLÓGIÁJÁHOZ. 241 



bői állanak. A Bresztovica-mare-völgy jobb (nyugati) oldalán, bizonyos, magas- 

 ságban, illetőleg az Okna-brdo olHalában vékony palásán elváló, agyagosabb 

 szürkésbarna palák vannak. A kvarcos,anifibólos palák közé egypár mészkőpad 

 van beágjmzva, amely a kitörés közelében kristályos és kvarcban dús lett. Ezen 

 mészkőpadok közül a Bresztovica-mare-völgyben rövid (20—30 m) távolságban 

 hármat állapítottam meg, míg ezek közül az Okna-brdo-liegyen csak egy és pedig 

 10—15 m vastagságú kristályos mészkőpad van. Főleg ez képezi a magnetit-telep 

 feküjét. Úgy a gneisz, a pala és a kristályos mészkő ezen a vidéken általábaii 

 18h_23i^ csapással bír és D, illetőleg DNy vagy Ny-felé 26°— 78° alatt döl. 

 A kristályos palák letelepülése, amint azt különösen a Bresztovica-mare-völgy- 

 ben lehet észlelni, meglehetősen rendes, azaz zavartalan. Egyes zavarodásokat 

 csupán ezen völgy felsőbb részében, továbbá a Topolnica-völgynek a Graski- 

 patokkal való egyesülésénél találtam, a mely utóbbi pontnál a gneisz rétegei 

 S alakjában vannak összegyűrve. Továbbá ragy gyűrűd esek vannak a Topolnica- 

 völgyben a szénkutatások táján, ahol, mint említem, a liászhomokköveknek 

 leszakadt és jelentéktelen foszlányai a gneisz és kristályos palák közé be vannak 

 gyűl- ve. 



Riuliia-Glava vidékének érctelepei. 



A z kn a b r d o n a dioritok kitörése a mészkő átalakításán kívül egyéb 

 metamorf átalakulásokat is hozott létre, amennyiben a mészkő fődüjében g r á- 

 nátszirt és epidotszirt képződött. Ezek a metamorfkőzetek képezik itt 

 a magnetitércek mellékkőzeteit és az ércnek rondítóit is. 



Az ércek tehát a diorit és a kristályossá vált mészkő- 

 pad közöttmeta morf-kőzetekkel benső összefüggésben 

 találhatók, de ezen metamorfképződmény aránylag csekély. Az ércet eddig 

 úgyszólván csak egy kontakt telepben tárták fel, és pedig aképen, hogy kb. 

 900 m hosszúságban több ponton 1—4 m vastag érctelepet felkutatva, meg- 

 állapították, hogy az egyes föltárások között az érc korántsem létezik az 

 említett csapáshosszban, hanem kisebb-nagyobb közökben megszakad. Az érc- 

 előjövetel mélységbeli folytonossága még egyáltalában nincs földerítve : az ez 

 irányú munkálatok épen a háboní kitörése előtt voltak folyamatban. 



Fontos megemlítenem, hogy úgy 1913. évi, valamint 1914. évi vizsgála- 

 taimmal kiderítettem, hogy a mai vasérckutatásoktól K-felé, az Okna brdo keltti 

 oldalában az említett méta morf -kőzetek a Bresztovica mare-völgy fölött bizo- 

 nyos magasságban teljesen megszűnnek, úgy, hogy itt a kristályos mészkő köz- 

 vetlenül és kontaktmetamorf érctelepülés nélkül van a palában betelepülve. 

 Ugyanilyen "viszonyok között a kristályos mészkő K-felé a völgyön átcsap és a 

 Eudna-Glavától északkeletre és tovább kelet felé fekvő hegyeken — Frász, 

 Kornyet stb. — kristályossága teljesen megszűnik. A Kornyeten nagy területen 

 már teljesen tömör, galambszürke pados mészkövet találtam, amelyben ugyan 

 Mába kerestem kövületeket, de amelyet per analógiám jurakorbelinek (maim?) 

 tartok. Nincs kizárva, — mert időhiányában meg nem állapíthattam, — hogy 

 a Kornyeten és azon túl tovább keletre, a hegyeken talált mészkő nem azonos 

 azzal, amely az Okna brdonál a palák közé települt, hanem azokra felültelepült 



Földtani Közlöny. XLVT. köt. 1916. 



17 



