242 BBNE GÉZA 



sokkal fiatalabb képződmény. Ha azonban kideililne, hogy ezen két mészkőelő- 

 fordulás azonos, akkor nem lehet afelől kétség, hogy az Okna brdo kristályos 

 mészkővei begyűrt fiatal és pedig esetleg átalakult jura korbeli mészkövek. 



A rudnaglavai dioritkitörést a Sáska balpartján egészen az Osztrovica 

 mare-völgy torkolatáig tanulmányoztam. Ezen délfelől jövő nagy patakkal szem- 

 ben a Majdanpek felé vezető kocsiút egy meredek gneiszsziklán kapaszkodik 

 fel ; az efölött lévő hegyoldal pedig szintén ép olyan öregszemű biotitdoritból 

 van fölépítve, mint a Eudna-Glava melletti magaslat'ok. 



Már 1913. évi bejárásaim alkalmával tapasztaltam, hogy a Eudna- 

 Glavára és vidékére, illetőleg ezen vidék ércgazdagságára vonat- 

 kozó egyes szakértői vélemények a mesével határos mér- 

 tékben nélkülözik a tárgyilagosságot. Ezen a téren a legfan- 

 tasztikusabb dolgot produkálta B. A. Wendeborn «D i p 1. B e r g i n g e n i e u r» 

 weimari lakos, kinek szakértői véleménye szintén rendel kezéseuuv állott. 

 Wendeborn szakvéleményében «M a 1 a c h i t-A usbisse im Ogaschu 

 Eepedinului» cím alatt először is azt állítja, hogy az Ogasu-Trifului fölött 

 chromvasérceket «im unbedeutender Menge» talált volna. Ennek, az összes újabb 

 és régibb kutatásokat ismerő benszüíöttek útbaigazítása, illetőleg vezetése alatt 

 utánajártam és chromvasérceknek még a nyomát sem találtam. De ez még semmi ! 

 Ugyanezen föntemlített cím alatt Wendeborn azt mondja, hogy a Samar- 

 hegyen, és pedig annak nyugati oldalán a Jovan Trojanovits-háza melletti forrás- 

 nál, valamint az ottani gyalogút fölött «m a 1 a c h i t-a zűrit k i v i r á g z á- 

 sok, valamint tömörebben dúsított impregnációb) talál- 

 hatók, és hozzáteszi, hogy amiál inkább ajánlatos ezen «érceket» árkokkal és 

 tárókkal fölkutatni, mivel Eudna-Glava távolabbi vidékén tudvalevőleg Bor 

 és Majdanpek tetemes rézércbányái feküsznek. A vidék összes kutatásait 

 jól ismerő emberekkel és Milojkovits szerb ny. bányászati felügyelő kísére- 

 tében fölkerestem a Jovan Trója növi t s-házát és a mellette lévő forrást 

 úgymint az említett gyalogútat a Samar-hegyen és egy mineralógiailag igen érde- 

 kes előfordulást találtam, de semmiféle ércet nem. Itt ugyanis a forrásnál egy, 

 egy méternél vastagabb grammatit tel ér van, amelyben itt-ott apró 

 pyritkristáJykák elvétve vamiak behintve, egyéb semmi ! 



,A gyalogút mellett egy függélyesen álló, 1— 1^ m vastag, hófehér kőzet- 

 telér 114 m magasságra van lefödve. Ez a kőzettelér majdnem teljes egészében 

 gr a m ma t i t-ból (tremolitszerű ásvány) áll, melyben egyes barna fészkek 

 vannak. Ezek a fészkek 1 i m n i t o s k v a r c ból állanak, amelynek egyes 

 üregeiben kékeszöld a 1 1 p h a n van . Itt-ott még apró pyritjegöckék 

 ülnek a kvarcban. A szépen sugaras, hellyel-közzel rózsaszínbe játszó, különben 

 nagyobbrészt fehér grammatitban apró, csak nagyítóval kivehető epidot 

 (pistacit?) kristálykák csoportokban és egyenként elhintve lépnek föl. E é z- 

 ércnek nyoma sincs. Megállapítom, hogy B. A. Wendeborn 



1. az a 1 1 p h a n-t (víztartalmú szilikát) nem ismervén, azt malachit- 

 nak vélte, 



2. hogy ha az ittlévő csekély a 1 1 o p h a n n y o m o k millrtt mala ebit 

 is volna, okadatolatlanul hivatkozik Bor és Majdanpek rézércelőfonlulására, mert 



