ADATOK SZERKIA ÉSZAKKELETI RÉSzÉNBK GEOLOGIÁJÁHOZ. 245 



táró íilatt a mélységi folytonosság kiderítésére eddig még semminemű művelet 

 nem hajtatott. Emiek folytán ezen bánya ér c t a r t a 1 m án a k meg- 

 állapítását cél/ó mindennemű számítás, és abból egy 

 további üzem gazdaságos voltára vont következtetés 

 legföljebb a laikusok megtévesztésére alkalmas tel- 

 jese n m e d d ő f o g 1 a 1 k o z á s, mert hiszen ez minden reális alapot 

 nélkülöz. 



Az említett B. A. Wendeborn «okl. bányamérnök Weimarból» azonban 

 nem elégszik meg azzal, hogy efféle számtani gyakorlatot produkál, hanem azon- 

 felül szakértői véleményében még a következő sokat ígérő kijelentést teszi : 



«De hogy az ércesedésmóg nagyobb mélységekbe, a patak 

 medre alá folytatódik, az ebben az esetben bizonyára nagyon valószínű, mert 

 úgy a gránitok, mint a szienitek mint mélységi kőzetek az örök mélységig érnek 

 le, és semmi ok sem szól az ellen, hogy miért viselkednének a mágnesvasércek 

 másképen, mint az ő anya kőzetei k.» 



Ez egyszerűen nagyszerű ! Wendeborn szerint tehát az erup- 

 tív kőzetekhez kötött magnetitércekaz örök mélységig 

 mennek le. Erre a szertel ens égre minden cáfolat fölösleges. 



Ami engemet illet, a crnajkai magnetitelófordulás eddigi szakadozott 

 voltából arra következtetek, hogy az a további mélységig is szakadozott lesz 

 és végre a mélység felé meg fog szűnni. Ez nem zárja ki azt, hogy ennek az elő- 

 fordulásnak további föltárását, legalább arra a csapáshosszra, amelyet a horpák 

 mutatnak, valamint a mélység felé is, érdemesnek ne minősítsem, mindazonáltal, 

 épen az előfordulás szakadozott volta miatt nem táplálhatok vérmes 

 reményeket abban az irányban, hogy itt egy nagyarányú 

 m a g n e t i t b á n y a s z a t k e 1 e t k e z h e t n é k. Miután a Tanda ós Topla- 

 vidéki rézkovand, illetőleg kén kovand előfordulásról már sokat hallottam és ere- 

 detileg azt a benyomást nyertem, hogy ezek az ércelőfordvilások talán csak a rossz 

 közlekedési vonalak miatt, vagy a vállalkozási szellem megcsappanása folytán 

 heveniek parlagon, 1914. évi útamban ezen helyeket is fölkerestem és arról győ- 

 ződtem meg, hogy ezen előfordulásoknak a silányságán tört 

 meg minden bányászati vállalkozás. 



Tandat Crnajkától kocsin két órai úttal értük el. A kocsiút ezen irányban 

 folytonosan javult, úgy, hogy a Crnajka-szorosban, hol a kocsiút a szilárd gránit- 

 sziklákba van bevágvc , az út már elsőrendűnek mondható. Tanda helységből a 

 kocsiútról nem látni egyebet, mint a Crnaj ka -patakon túl fekvő szép nagy iskolát, 

 mellette facsoportban egy-két házat és az útszéli, nagyon szegényes korcsmát, 

 a helység legnagyobb része a Crnaj ka -völgynek egy kis mellékvölgyóben fekszik. 

 Már a szoros kezdetén megállapítottam, hogy itt mindenütt valódi gránit 

 az uralkodó kőzet. A Gabár-patak kezdetén is gránitsziklák terülnek el. Ez 

 a patak a Deli Jován -hegyvonulatnak Goli-vrh és Crni-vrh csúcsok közötti 

 részének nyugati oldalán több forrásból ered ós két, nagyjában keletről nyugat 

 felé folyó hegyi pataknak, a Veliki-Gabamak és a Mali-Gabarnak egyesüléséből 

 keletkezett. A rézérckutatások a délibb fekvésű Mali-Gabar-völgyében mozogtak. 

 Ezen hegj-i patakok medreinek nehéz járhatósága miatt Tandáról a kocsiúttól 



