ADATOK SZERBIA ÉSZAKKELETI IlÉSZENEK GEOLÓGIÁJÁHOZ. 251 



véget. Bejárásaimnál megállapítottam, hogy ezek a mészkövek Mirocshoz közel, 

 az ounau a Mala-Golubinje-völgy felé vezető úttól keletre, illetőleg a Golubinszka- 

 glavától (572 m) keletre még nagyobb területen megvannak, továbbá, hogy Mi- 

 rocstól nyugatra is egyes foltokban föllépve, az említett ixt mellett egy tetemes 

 hegykúp fölépítésében vesznek részt. A liászkorbeli kőzetek Radovanovic 

 szerint a Porecs ka -völgytől keletre kb. 2 km távolságban lépnének fö), azaz a 

 kristályos paláknak a Porecska-völgyében Radovanovic által és általam is 

 ismert nagy szakadásától kelet felé elterülő sávja kb. 2 km széles volna, de neve- 

 zett maga említette, hogy ez a határvonal nem egészen biztos. Én Klokocsevác 

 völgyében több mint 3 kilómét eiiivi út után még mindig nem találtam meg a 

 ki'istályos palák és a liász közötti határt. Radovanovic dr. szerint ez a határ- 

 vonal szintén egy nagy szakadás, amelyen a kristályos palák a liászra 

 föl vannak tolva, úgy, hogy ezt részben födik. 



Ugyancsak Radovanovic dr. szerint a Mirocs-hegységet legnagyobb 

 részt képező és erősen összeráncolt liászképződmények keleti határát ismét egy 

 szakadási vonal képezi, amelyen a kristályos palák K-ről Ny-felé lettek föltolva. 

 Sajnálom, hogy a rendelkezésemre állott idő sokkal rövidebb volt, semhogy a 

 hegység ezen felépítéséről meggyőződhettem volna. Klokocsevácnál a nyugati 

 csillámpalazónában mindössze azt állapíthattam meg, hogy a hasonnevű völgy- 

 ben, a helységtől kb. 3 km távolságban csekély homokkőfoszlány a gneisznemű 

 csillámpalába be van gyűrve. Ezen ponton túl ismét kloritos csillámpala követ- 

 kezett, mely a hegyen fel messzire látható. 



A niirocsi liászképződmények. 



A liászlerakodmányok Mirocs tájékán érik el legnagyobb szélességüket, 

 amely itt kb. 12 kilométert tesz ki. Ez a liászzóna magában foglalja a Veliki- 

 Greben -hegy vonulatot és a Velika-reka -pataknak majdnem egész vízhálózatát, 

 keleten azután Urovica és Jabukovác táján kezdődőleg délfelé alsó kréta födi 

 ezen rétegeket. Ugyancsak Radovanovic dr. szerint az összeszűkült liász- 

 zóna egy csücske Plavna helység közelében, egy másik, nyugotibb fekvésű pedig 

 a Geli-vrh északi dűlőjén végződik, miután a Cmajkáról Stiibikra vezető utat a 

 650 m tengermagassági pontnál keresztezte. 



Az ezen vidéket esetleg később látogató szaktársak tájékoztatására meg kell 

 említenem, hogy JMirocs összesen kb. 100 lélekből álló, szegényes kis helység, 

 hol az idegennek úgy szállás, mint élelmezés dolgában magának kell gondoskodnia. 

 Egy előzőleg tájékozó lovaglás után számomra a szegényes korcsmának egy üres 

 szobáját foglalták le, amelyet azután Dolni-Milanovácról a legszükségesebbek- 

 kel berendeztek. Innen tettem meg azután kirándulásaimat IVIilojkovits fel- 

 ügyelővel és pedig részben szintén Milanovácról kirendelt lovas csendőrfödözet 

 mellett, mert ottlétemkor Klokocsevác és Jabukovác között katonaszökevények- 

 ből és egy rablógjálkosból álló fegyveres bandát üldöztek, miért is a milanováci 

 rendőrfőnök nagy előzékenységgel önként gondoskodott biztonságunkról. 



Jó lovakon Mirocsot Dolni-Milanovácról 4 óra alatt értük el. Odamenet 

 két ízben követtük a Duna partjáról szerpentinákkal fölkapaszkodó utat, mely- 



