260 BE NE GÉZA 



DK-felé 30° dőlést figyeltem meg. Ennek födüjében és messze föl a Zabrán dűlő- 

 jén vörös diaszpalák terülnek el. A Szlani-potok torkolatától lefelé kb. 1 km. 

 távolságban a diaszhomokkövek és palák szakadatlan sorozatában 19^ 5° csapást 

 és D-felé eső 30" dőlést észleltem. Azután ismét palák következnek, majd, különö- 

 sen a jobbparton jól látható sárgás, kvarcos és csillámdús homokkövet látunk, 

 mely 18^* lO"" csapás mellett D-felé 26° alatt dől. Nemsokára ismét a vörös palák 

 következnek, melyekre sárgásszürke, kvarcos és ceillámdús homokkő van tele- 

 pülve; ennek csapása l'' 10°, dőlése K-felé 38°. Körülbelül 150 m távolságban 

 ezen ponton túl rendetlen településben m u s /. k o v i t o s c s i 1 1 á m p a 1 á k 

 jelennek meg és a völgynek azon kanyarulata alatt, hol egy nagyobb cseresnyefa 

 ültetvény van, a patak medrében 3'' 0° csapású, úgylátszik íüggélye&en álló, 

 zöldesszürke, fényes csuszamlási felületeket mutató k lórit pala búvik ki. 

 Lmen lefelé a völgy mentében már csupán a zavart településű kloriipala és 

 csillámpala látható. 



Esetleg utánam erre a vidékre jövő kutatók javára fog szolgálni, ha meg- 

 tnilitem, hogy a főpatakpak ezen alsó részéhez közel, amelyet már Bobreska- 

 r e k án a k neveznek, egy kitűnő ivóvizet adó forrás van. Ez a Crna vrs ka -re ká- 

 nak a Bobreskába ömlésétől nyugatra, egy erdőcske szélén fekszik azon út mellett, 

 amely a Bobreska -völgyből déli irányban a Sztenja k-gerincre vezet föl. A forrás 

 permhomokkő száraz falazatába van foglalva, mely falazatnak nagy kőtábláján 

 szerb felírás van bevésve, melynek az az értelme, hogy ezen kő Trailo Zsikic 

 által 1876. évben társasága emlékére helyeztetett ide, ezen társaság összes tagjai 

 a kövön névleg fölsorolta tnak. Hogy Ttrailo Zsikic mily dicséretet érdemel 

 ezen kitűnő forrásnak az enyészettől való megmentéseért, azt különösen az tudja 

 méltányolni, aki a forró napon órákig tartó bejárás után végre ily forráshoz jut. 

 Innen egyenesen D-felé folytattuk útmikat. Úgymint az említett forrás 

 kristályos palákból fakad, épúgy ugyanezen kőzeteket látni a Crna vrska -re ka- 

 völgyben messze délre is. A Crni-vrh (491 m) -tői délnyugatra, azután a szállások 

 táján barrás agyagos palák képezik a völgy talpát: ezen, szálban itt nem igen 

 látható palákon, végigvezetett utunk a Petrzse-hegy keleti oldalán föl és később 

 út nélkül, a ritka, elpusztított bükkerdőben jutottunk fel a Petrzse-poljére, honnan 

 a Petrzse kúpját ismét kristályos palákon és pedig csillámpalán haladva, déh 

 oldalán megkerültük. Lmen az Ogasu r o s u- völgynek egy erdő árkában le- 

 menve, a. nevezett völgyben mentünk le, hol ismét igen zavart településű kloritos 

 palák képezik a patak medrét. Az Ogasu rosu alsó szakaszába délről egy kis árok- 

 szerű völgyecske torkollik, a Boruga.Ezen völgyecske talpán karbonkorbeli palá- 

 kat és egy tisztán palából álló hányót találunk, mely egy most teljesen beomlott 

 kutatóaknaból került ki. Ezt a kutató aknát Petrovic Dobroszlav, petro- 

 váci jegyző mélyítette. Az akna állítólag 12 m mély volt, 10 m mélységéből egy 

 keresztvágat volt hajtva, amely 14 m hosszúságai )an állítólag egy 1 m vastag 

 széntelepet tárt volna föl. melynek csapásában DNy irányban 16 m hosszú közlét 

 és azután a dőlés mentében 1 m vastag telepen egy 36 m hosszú mélyítést hnj- 

 tottak ki. A hányon fekvő szén tisztátalan, palás. 



Az Ogasu rosu ulso részében azután ismét csillámpalák lépnek föl. a Bmngá- 

 nál lévő karbonképződmény csupán egy jelentéktelen kis folt. 



