ADATOK SZERBIA ÉSZAKKELETI BÉSZÉNEK GEOLÓGIÁJÁHOZ. 261 



Ezzel ezeknek a kutatásoknak a bejárása véget ért és a Vitovnica -völgyön 

 azután Manastiricán, a Zabránon, Musztapicsen és Misljenovácon át Szénára, 

 onnan Veliki-Gradistyére és Báziásra utaztam. Mint az előzőkből látni 

 való, ismét egy nagy, olyan kutatási területet jártam 

 be, amelyen sem művelésreméltó széntelepkiliuvás, sem 

 n y i 1 1 b á n y a m ű v e 1 e t b e 1 i s z é n f ö 1 1 á r á s nem látható. Egyes 

 kutatásoknál fekvő csekély szénhalmok a hajdan föltárt szénnek silányságáról 

 tanúskodnak. A karbonrétegek mindenütt zavart településben vannak meg. 

 Ezeket mind tekintetbe véve, a kutatási terület nem minősíthető további kutatá- 

 sokra érdemesnek, mert ha ezen a területen talán itt-ott széntelep föl is volna 

 tárható, összefüggő, zavartalan rendes széntelepülés ki van zárva és az eddigi 

 kutatások is csak silány, rondított szénből álló keskeny széntelepfoszlányokat 

 eredményeztek, úgy, hogy itt egy nagyarányú szénletelepülésről és nagyobb 

 mérvű szénbányászatról szó sem lehet. 



Ami a geológiai viszonyokat illeti, megállapítottam, hogy a kladuro- 

 voi karbonrétegek nem függene kössze a Ma n a s z t i r i c á- 

 t ó 1 K-r eazOszipavnicában levőkkel: egy nagy karbon medencéről, 

 mdly állítólag Kladurovot, Eanovácot, Manasztiricát és az Oszipavnicát magá- 

 ban foglalná, szó sem lehet. Ezzel ellentétben a karbonrétegek közvetlenül csillám- 

 palára, illetőleg kloritpalára települve egyes foltokban lépnek föl és egyes helye- 

 ken permikorbeli palák és homokkövek által vannak födve. 



Miután kísérőim biztosítottak afelől, hogy a bejárt és említett kutatáso- 

 kon kívül f gyebek a szóbanforgó területen ép oly kevéssé vannak, mint széntelep- 

 kibuvások. nzt' a vidéket, amely Kladurovo, a Petrzse-polje, illetőleg Ranovác és 

 Kladurovo között fekszik, továbbá az Oszipavnica és Kladürovo közötti vidéket 

 nem jártam be. A vidék geológiai viszonyainak teljes földerítésére még ezen be- 

 járások volnának szükségesek, és ha erre valaki vállalkozni fog. akkor ajánlom, 

 hogy a m 1 a V a-v ölgybeli Petrovác helységet válassza kiindulási pont- 

 jául, mely a bejárandó területhez közelebb esik, mint például Széna. 



A kucsevoi időszakos forrás. 



Mint egy érdekes természeti tüneményt, még meg kell említenem a K u- 

 c s e V melletti Potajnicaidőszakiforrást. Eza forrás a Pek-folyó 

 szorosában (Kliszura) Kucsevo első házaitól körülbelül egy kilométer távolság- 

 ban, közvetlenül a kocsiút mellett van, a Rudina (420 m) déli lábánál. Egy pár 

 lépéssel a kocsiút fölött a krétamészkő tömeges fala alatt egy kb. 1*5 m széles, 

 alig 1 m magas, talpán iszappal telt üreg van, melyben a forrás nyugvó állapotá- 

 ban egészen kevés víz áll. Az út alatt a mészkőgörgetegek között imitt-amott 

 kibújnak a mészkősziklák, köztük homok- és iszapfoltok is vannak. 



A forrás megindulása előtt körülbelül egy percig tartó olynemű tompa 

 kotyogás hallatszik, mintha az üregben, nagyobb távolságiban víz forrana. Ezen 

 egészen ritmikus kotyogás megszűntével a víz az üregben lassan emelkedik, míg 

 végre fölszíne 0"3 méterrel magasabb az eredetinél. A víznek ezen emelkedése 

 közben a kocsiút alatt, iszap és homokfoltoknál, számos ponton légbuborékok 



