ADATOK A MAGYARHONI FOSSZILIS RADIOLARIÁK FAUNÁJÁHOZ. 263 



III. K i' V e s b b é g y a k o r i : IV. Elvétve: 



Ceiiiajka, Királykút, 



Felsü-Eörs. Ilsede, 



Párád, 

 Cálcare grizanna. 



Amíg Haeckf.l a recens, addig Rüst a fosszilis radiolariák rend- 

 szerbe foglalója és ismertetője. Rüst. Európa különböző országaiból írt le 

 jaspisokból. meszekből, kovákból és kuprolitokból radiolariákat. Külföldről 

 (mint hazai vonatkozásúakat) említi az urschlaui aptichusos palát, a cernajkai 

 (Szerbia) és cillii (Stájerország) kovás meszeket, a west-scbweitzi, pfronti és 

 limpati jaspisokat az ilsedei koprolitokat, az egyedüli, aki Magyarországról 

 radiolariákat irt le még pedig a következő lelethelyekről : Piszke (dogger), Pisz- 

 nice (liász). Felső-Eörs (keuper), Királykút (keiiper), Szt. László (titon). Lábat 

 lan középdogger), Cseniye (alsóliász), Podbiel (neokoni), Bükkhegység (karbon). 

 Árva váralja (neokom). Következő három értekezésében dolgozza fel a hazai 

 anyagot : «Beitráge zm' Kentnis der fossilen Radiolarien aus Gesteinen der 

 Jura»; «Beitráge zur Kenntnis der fossilen Radiolarien aus Gesteinen der 

 Trias und der palaeozoischen Schichtem és *Beitráge zur Kenntnis der fossilen 

 Radiolarien aus Gesteinen der Kreide.» 



Az árva váraljai, (racsovavölgyi) anyag valószínűleg néhai Hantken Miksa 

 egyetemi tanár gyűjtéséből származik, amennyiben ő az olyan mész- és kova- 

 an3'agot, amelyben radiolariákat sejtett, összegyűjtötte és feldolgozás céljából 

 felküldte a nagy fosszilis radiolaria specialistának RiJSTnek. 



Ez az oka annak, hogy numkáil)an oly sok magyarországi lelethelyet 

 említ. Néhai Hantken professzor összegyűjtött anyagából sok föl dolgozatlan 

 maradt. A hanigovcei (Sáros m.) radiolariatartalmú kőzet az egyetemi pa- 

 leontológiái gyűjteményből való. A kőzetek esiszolátaiban a radiolariákat 

 103-szoros nagyítás mellett vizsgáltam, mely nagyítás a legjobban megközelíti 

 8 százat mint egységet, számos kísérlet után ugyanis azt találtam a leg- 

 alkalmasabbnak. Olyen esetekben, mikor ez a nagyítás nem volt elegendő 

 a radiolariák finomabb belső vizsgálatára, akkor 480-szoros nagyítást is 

 használtam. Az árva váraljai és hanigovcei kőzetek már külsőmegjelenésük tekin- 

 tetében is hasonlók, amennyiben vörösbarna színűek, a hanigovcei talán egy 

 árnyalattal világosabb, természetesen egyenlő vastagságú csiszolatokat véve 

 alapal. Még növelik ezt a hasonlóságot a fizikai tulajdonságok és végül a faiina- 

 beli egyezőségek is. Mindkét kőzet ridegen viselkedik ; vékony csiszolatban eléggé 

 áttetsző már a gazdag radiolaria fauna következtében is. Fémoldó savakban 

 alig oldódik, ezért nem sikerült azon szándékom, hogy az anyakőzet kioldásá- 

 val a radiolariákat kiszabadítsam és mint külön, mondhatnám recens szer- 

 vezeteket vizsgáljam a zavaró színes anyakőzet mellőzésével. Később belát- 

 tam, hogy a radiolariákat tartalmazó anyakőzet nem hogy zavarólag hatna, 

 hanem szinte kiemeli a színtelen áttetsző radiolariákat s gyakran még a ]neg- 

 határozást is megkönnyíti, amennyiben a színeiosztódás és árnyékolás a l)első 

 szerkezetet vizsgálatra alkalmasabbá teszi. Az acélt karcolják, bár nem szik- 

 ráznak vele, keménységük cca 6"4 a MoHR-féle keménységi fokozat szerint. 



