264 Dl HOJNOS REZSŐ 



A kőzet keménysége és a radiolariatartalom kö/ött összefüggést véltem találni, 

 amikor szabálynak azt gondoltam elfogadni, mely szerint a kőzet kemény- 

 sége egyenes arányban 'áll a radiolariák számával, amenn}'iben azok ková- 

 ból álló vázai tetemesen megnövelik ama kőzet keménységét, amelyben fog- 

 laltatnak. 



Kivételek azonban itt is tömegesen tnpasztalhatók. Rüsx a teisendorfi 

 flischben egy szürkésfehér mészben a radiolariák nagy számát (II) mutatta ki. 

 Míg a traunsteini (Felső-Bajororsz.) flischből egy igen hasonló és ugyanolyan 

 keménységű szürkésfehér mészben a radiolariáknak nyomát sem találta. A csi- 

 szolatokban talált faunát a következő fejezetben ismertetem. 



II. Az árvaváraljai és haiiigovcei anyag faunája 



Sphaerozoum sp, 



A s p h a e r o z u m k a radiolariák hűséges kísérői. Sőt az 

 olyan átkristályosodott kőzetekben, melyekben a radiolariák tönkre- 

 mentek, kicsiny voltuk miatt a sphaerozoum ok mégis fellelhetők. 

 Előfordulásukból biztos következtetést vonhatunk radiolariák jelenlétére. 

 RÜST gyakran kis mész, vagy kova-konkréciókkal kapcsolatban találta, az 

 általam vizsgált anyagban ezt nem figyeltem meg. A háromsugarúság úgy 

 látszik állandó, amennyiben csak annak többszörösei fordulnak elő. Eg} féle- 

 sége ötös tagoltságot is mutat. A leggyakrabban egy kis háromágú alak jelenik 

 meg, mely a vége felé vagy tűszerűén elvékonyodik vagy kiszélesbül. Ezen 

 kiszélesedés vagy bunkószerűen, vagy ívelten, sőt gyakran szétágazva hatá- 

 rolódik el. A hároraáguaknál a szárak közti szöget Rüst 120°-nak figj^elte meg. 

 Gyakori még egy gömbből álló alak is, amelyből hat sugár emelkedik ki, a su- 

 garak hossza a gömb átmérőjének felét teszik. Rüst külföldről a svájci és 

 algáui titonból az urschlaui aptichusos palából és az ilsedei koprolitból említi. 



Magyarországból a piszkei, csernyei meszekből és a hanigoveci kovaszirt- 

 ből ismeretes. 



Jelentősége a jura rétegeinek közelebbi meghatározásában rejlik, mint 

 azt a radiolariák stratigrafiai érteke című fejezetben kifejtem. A titon 

 jellegzetes kísérője. 



L e 1 e t h e 1 y : a hanigovcei anyagban igen gyakori. 



Caenosphaera rotundata n. sp. 



(III. tábla, 1 ábra.) 



Alakja belső szerkezet nélküli korong, melynek szélén sugaras öv van. 

 Méretei, a sugár 0"71 mm, a sugaras öv vastagsága 0*23 mm. 



Átmeneti fajnak fogható fel a Caenosfhaera pachiderma és Caenos'phaera 

 rossica között. A C. pachiderma belseje finoman szemcsczett s a szélén levő 

 sugaras övben a sugarak vékonyak és hosszúak a korong sugarának cca egy- 

 harmadát teszik. Míg a C. ratundata íajnál a sugaras öv a sugár egy hetedét 

 teszi. A Caenosphaera rossica sugaras öve vékony, a sugarak vastagabbak. 



