ADATOK A MAGYARHONI FOSSZILIS RADIOLARlÁK FAUNÁJÁHOZ. 267 



Thaecosphaera Pappii u. sp. 

 (III. tábla, 5. ábra.) 



Három aránylag vastag sugaras oszloppal összefűzött gömb. A sugaras 

 oszlopok a külső göuibhétól kiindulólag egészen a középponti kis gömbig 

 njnilva abba olvadnak. Három egymást körülfogó gömb közül a külső és a 

 belső korong durvább szemcsézettségű. míg a középső finomabban szemcsezett 

 szivacsos szerkezetet mutat. 



Méretei: az első öv 0"29 nnn.. második öv 0*18 mm, a közpunti korong 

 0-24 mm. 



Atmeiietet alkot RüsTtöl a sziciliai karlionból említett T/t. sicula es Th. 

 sexaetis között. Th. siculaná} belül hálószerűén elágazó szerkezetű három gömb 

 van, amelynek szerkezete központ felé elmosódik, míi; Th. pappi fajnál három 

 erőteljes sugár található. 



Th. sexaetis J2.-nél hat sugaras oszlop van, a központi gömb pedig szer- 

 kezetnélküli, míg a TA. pappinái csak három sugaras oszlop és három gömb van. 



L e 1 e t h e 1 y : az árvaváraljai anyagban ritka. 



BhopalasiTTUTn Crevolense Pánt. 



Pantanelli két egyenlő és egy különböző karú alakot említ Euchi- 

 tonia crevolense néven, amit Eüst Rhopalastrum crevolensével von össze. A ha- 

 nigovcei kovában csak töredékei ismeretesek. 



Bhopalastrum hungaricuni n. sp. 

 (III. tábla, 6. ábra.) 



Három kar oly módon helyezkedik el, hogy két kar egy egyenesbe esik, 

 a szárak közötti szög közel 180°, míg a harmadik kar merőlegesen áll a két 

 kar képezte egyenesre. A karok hossza egyenlő, melyek két sorban durván 

 lyukgatottak és homorúan határoltak. 



A karok hossza 0*72 mm, vastagsága O'll nnn. Mint átmenet fogható 

 fel a Bhopalastrum és Dictiastrum nemek között, amennyiben a lukacsok fel- 

 lépése a szárak közötti szögek egyenlőtlensége a Bhopalastrum nemre a szárak 

 végének kifejlődése pedig a Dictiastrum nemre utal. 



L e 1 e t h e 1 y : árvaváraljai és hanigovcei anyagban elég gyakran ta- 

 lálható. 



Bhopalastrum tuherosum. R. 



« 



RüsT nyomán csak a cernajkai titonból az urschlaui aptichusos palá- 

 ból és a svájci jáspisból ismeretes. A titon jellegzetes kísérőjének látszik. 

 Az árvaváraljai anyag elég szembetűnő nlakja. 



