RÖVID KÖZLEMÉNYEK. 285 



alkotórésze. Ii-laiidban és a hesszeni Vof^clsbergben a bazalt m á 1 1 a s i t v r- 

 luéke a bauxit. Az Indiai Óceánból kiemelkedő Seychell-szigetek lateritje 

 is bauxit öO % agyagfölddel (Bauer szerint). Délfranciaország Var-départe- 

 nientjának bauxitjai valós/íi űleg a Toulon melletti Mauri-hegység porfirtömegéből 

 származnak, amire már Eoule ráutalt. Tthát ezek is a laterit bizonyos fajtái, 

 bár másodlagos telepekben. 



A szenegainbiai vasércek leírása. 



A nyugatafrikai Szenegambiábau több kilométerhosszan vasérctelepeket 

 jeleztek, amelyek két csoportra oszthatók, ú. m. T h i e s és K u f i s q u e vidé- 

 kének vasérctelepeire. Mindkét vidék vas érckutatásait részletesen bejártam és 

 megvizsgáltam. 



I. T h i e s városka környékének v a s é r c t e 1 e p e i : Thirs 

 3000 lakosú városka a D a k a r— S t. L o u i s vonalon, 71 km. távolságban Da- 

 kartól, a francia Nyugatafrika fővárosától. Thies vidéke 80—120 m magas fenn- 

 síkon terül el. Ez a fennsík, amtly kelet ftlé szelíd eséssel lejt, nyugat felé 40 km 

 hosszú és 70—80 m magas sziklafalban végződik, amely mint egy nagy vetődés 

 mutatkozik. Ez a sziklafal, a «Falaise de Thie£», pontosan észak-dé'i irányban hú- 

 zódik s előtte fekszik a C a p-V e r t háromszögű félsziget, amelynek tetőpontján 

 Dakar kikötővárosa épült. 



A geológiai viszonyokat legjobban tanulmányozhatjuk az Atlanti Óceán 

 partján, Dakar közvetetlen környékén, mert a Thies-vidéki fennsíkon a la terít i't 

 csaknem mirdenütt hatalmas homokréteg fedi, amelyet az esős időkbeii járhatat- 

 lan £ürü;eg (Brousse) borít. 



Ddkar vidékén a bazalt jelenlétéből azt következtethetnek, hogj'^ a szóban- 

 forgó vidék lateritje a bazaltok mállásából keletkezett s tényleg eddigelé a legtöbb 

 kutató ebben a nézetben volt; azonban ez a vélemény teljesen téves. Ugyanis 

 könnyen meggyőződhetünk arról, hogy a bazaltok között és a laterit között sem- 

 miféle kapcsolat nincs. A bazaltok részint a napszínére törtek fel és hatalnins 

 tömeget alkotnak, mint a kis Gorea-szigeten, Dakar várossal szemben, részint a 

 márgarétegek között maradnak, amiket nem törtek át, mint a «Falaise du Lazaret» 

 peremén. A bazalt és a laterit között semmiféle átmeneti típus nincs. Egyébként 

 a bazaltok sehol sincsenek elmállva, csupán a tengerparti húllámvetés aprítja szét 

 lassan homokká, amennyiben a letöredezett bazaltdarabokat a part kavicsai kö- 

 zött lekoptatja és bazalthomokká csiszolja. Ezen homok igen nehéz töredékei, 

 amelyek tiszta títánvasból állanak, a parton tetemes lerakodássá halmo- 

 zódnak fel és iparilag is használják Euíisque mellett. A szóbanforgó vidéken el- 

 terülő laterit eredete egész másnemű. Itt ugyanis a mállásra kell gondolnunk, 

 amely az atmoszfériliák által a vas zárványokat tartalmazó márgarétegeket mész- 

 mentes és vasban dús kőzetté alakítja, amely további «érés» iolytán valódi vas- 

 érccé tömörül. Ezt az átváltozást különösen a dakari vágóhíd mellett, a tenger- 

 parton tanulmányozhatjuk, ahol a rétegsorozat igen tisztán mutatja az összes 

 átmeneti fázisokat a kemény-vörös laterittói kezdve a fehér-zsíros márgáig. 



A Thiesi-fennsíkon a lateritnek csupán néhány kibúvása van, többnyire a 



— 2 — 



