290 TÁRSULATI ÜGYEK. 



mert bár a talajok fizikai sajátságai és a talajt alkotó ásványos részek szemcse- 

 na^^ága és mennyisége közt határozott összefüggés van, ezt az összefüggést 

 számszerűen kifejezni nem tudjuk. Ezenkívül, amire már Allerberg is utal. 

 a mechanikai vizsgálati módszerekkel nem tudjuk elválasztani a talaj plasztikus 

 részeit a nem plasztikusaktól. Egy exakt alapokon nyugvó mezőgazdasági talaj - 

 osztályozás alapjául tehát a talajoknak azokat a sajátságait kell választanunk, 

 amelyek közvetlenül szolgálhatnak az egyes csoportok elkülönítésére. Erre a célra 

 legalkalmasabb az Allerberg által ajánlott két vizsgálati mód, amellyel 

 egyrészt a talajok plasztikusságát (nedvesen való formáihatóságát), másrészt 

 száraz állapotban való szilárdságát határozzuk meg. Ezek alapján az összes plasz- 

 tikus talajokat az agyagok csoportjába vesszük. A nem plasztikus talajokat 

 szilárdságuk foka szerint a vályogok és a homoktalajok csoportjába osztjuk. 

 Ezek előrebocsátása után előadó bemutatja 70 talajminta mechanikai vizsgála- 

 tának eredményét és rámutat arra, hogy ugyanolyan eredetű és mechanikai 

 összetételű anyakőzetből különböző klimatikus viszonyok alatt rendkívül eltérő 

 összetételt mutató talajok alakulnak ki. Így az Alföldön löszből keletkezett sötét- 

 barna mezőségi talajainkat az jellemzi, hogy a talaj egész vastagságában közelítő- 

 leg ugyanolyan mechanikai összetétellel bír; míg az Alföld peremén, a nedvesebb 

 klímájú erdőterületeknek szintén löszből lett talajainál a feltalaj és az altalaj 

 közt egy sokkal több agyagos részt tartalmazó szintet találunk, amelynek plasz- 

 tikussága és szilárdsága jóval magasabb, mint az al- és a feltalajé. 



TiMKÓ Imre m. kir. főgeológus Ballenegger Eóbert dr. előadásá- 

 hoz a következő megjegyzéseket fűzi: 



A talajok mechanikai elemzése évek hosszú során át csupán azt a célt 

 szolgálta, hogy ásvány alkotórészeit a talajnak egymástól elkülönítse s azoknak 

 egymáshoz való arányát a szemcsenagyságoknak megfelelően számokban ki- 

 fejezze. E cél szolgálatába részint ülepítő eljárással, részint a víz ársebességének 

 íelhasználásával ú. n. iszapoló-készülékek egész sorát konstruálták meg. A talaj 

 fizikai tulajdonságainak vizsgálata az említett eljárások mellett felölelte még 

 egy egész sorát a kísérleteknek óriási számadathalmazt hozva össze azok jellem- 

 zésére. Ezek a számadatok bár kétségtelen, hogy tudományos vizsgálati ered- 

 ményeket rögzítettek meg, mégis csak mint a fizika törvényeinek a talajoki'a 

 való vonatkoztatásai jöhettek számításba. Sabanin, Adamov, Nepedov és különö- 

 sen Atterberg fizikai talajvizsgálataik nyomán a nyert számadatok halmazá- 

 ból már nagyon értékes következtetéseket vonnak le, melyek a gyakorlati mező- 

 gazdaságot is közelről érdekelhetik. Igen tisztelt tagtársam és kedves barátom 

 a hazai talajtípusok fizikai elemzésénél ezeket az újabb vizsgálati módszereket 

 szem előtt tartva, a nyert eredményekben, melyek csak számadatoknak látszanak, 

 becses gyakorlati kérdések kiinduló pontjához is juttatott minket. A sok közül 

 csak kettőt óhajtok kiragadni. Először is a 0-2— 0-02 mm átmérőjű talajszem- 

 csék meghatározása a talajban annak vizet át nem bocsátó tulajdonsága határát 

 jelölik. Ez az értékes adat az öntözés kérdésénél elsőrendű fontosságú. Mert lehet 

 l)árminő tökéletes technikai kivitelű az öntöző-berendezés, ha a víz nem tud 

 l)ejutni a talajba; akkor az a kívánt célt nem szolgálhatja. 



A békéscsabai öntözött réten, — melyet az aradi kultúrmémökség rendezett 



— 7 — 



