TÁRSULATI ÜGYEK. 291 



be, — néhány évvel ezelőtt talajvizsgálatokat eszközölvén, kimutattam, hogy 

 egy-két nappal az öntözés után az egyes talajokban még az a kötött vízmennyi- 

 ség sem volt meg, amennyi a növényi tenyészet minimuma szokott lenni. A tisz- 

 telt előadó vizsgálataihoz hasonló fizikai talajelemzésnek kell tehát megelőzni 

 nz öntözőművek létesítését. Négy évvel ezelőtt Transkaukázia pusztáin járva, 

 a Mugan-sztyepen nagyszabású öntözőműveket láttam, melyek ott a gyapot - 

 termelés céljából létesültek. A nagy öntözőmű megtervezését és keresztülvitelét 

 pontos talajvizsgálat előzte meg, melyet Sacharov és Kalyinin professzorok 

 hajtottak végre, kik közül ez utóbbival Tifliszben személyesen volt szerencsém 

 e. munkáról megbeszélést folytatni. 



Hazánkban a Hortobágy egyes részeinek öntözés útján való hasznosítása 

 most van folyamatban. Sajnos, rendszeres talajvizsgálati eredményekre a kultur- 

 mémökség itt sem fektetett súlyt, psdig nem elég egy területre reávezetni a vizet, 

 gondolkodni ke^l róla, hogy az a talajba be is juthasson. A célt az öntözőmű csak 

 így szolgálhatja. 



A másik adata a fizikai talajvizsgálatnak, mely hasonlóképen nagy hord- 

 erejű gyakorlati mezőgazdasági szemp3ntból, a durva ós finom agyag mennyi- 

 sége. Fontos ez azért, mert a termelendő növény kész tápanyagai ezekhez az 

 alkotórészekhez vannak kötve. Trbitz— Szilágyi vizsgálatai a fiziológiai hatású 

 meszet is ehhez az alkatrészhez kötöttnek ismerték fel. De tovább mehetünk 

 még. A foszforsav és káli, mint fő növényi tápanyagok, szintén az agyagos rész- 

 hez vamiak kötve olyan állapotban, hogy kész növényi tápanyagoknak tekint- 

 hetők. Emiyit voltam bátor az értékes előadáshoz hozzáfűzni. 



h) Kormos Tivadar dr.: Az első fosszilis hiéna csontváza 

 Magyarországon. A m. kir. földtani intézet múzeumában levő csontváz 

 pleisztocénkorú és a Hyaena croouta s'pékcea Goldp. vagyis a badaugi hiéna nem 

 egészen kifejlett példánya, amelynek csaknem teljes csontmaradványait az elő- 

 adó az 1915. év nyarán a biharvármegyei Igric-barlangból ásta ki. A csontváz 

 felállítását előadó vezetése alatt Habebl Viktor preparátor végezte. 



Kormos Tivadar dr. előadásához hozzászól Noposa Ferenc báró, majd 

 SzoNTAGH Tamás dr. elnök, méltatva az előadó tudományos munkálkodásának 

 fontosságát. 



c) Lambrecht Kálmán dr. «Lydbkkbr Kiohard emlékezet e» 

 című előadásában napjaink legmunkásabb palaBontológusának életét és műkö- 

 dését vázolta, aki 1915 április 16-án hunyt el 66 éves korában Harpendenben . 

 1874—82 között részt vett India geológiai felvételében, azontúl azonban min- 

 den idejét a palaeontológiának szentelte. Lydekkbr dolgozta fel az indiai «Siwalib> 

 gazdag pliocen-faunáját számos terjedelmes tanulmányban. 1885—1891 között 

 megírta tíz kötetben a British Museum fosszilis gerinces maradványainak kata- 

 lógusát (a halak kivételével). B roppant áttekintést igénylő főműve lezárása után 

 Argentinia és Patagonia fosszilis lelőhelyeit járta be, főfigyelmét a Stereomi- 

 thes-ekre fordítva. Újabb időben egyes nagyobb gerinces-csoportok biológiai, 

 zoogeografiai és osteológiai leírásával foglalkozott (The Game, Horse, Sheep, 

 Ox, Birds stb.). Megj -lent az Aquila XXII. kötatéban, 1915. 



d) NopcsA Ferenc báró dr. : Északaibáni a, Rácország és 



— 8 — 20* 



