0 
nincsen. Az itt szereplő andesitek makroskopos vizsgálat után mind tiszta 
amphibolandesiteknek látszanak ; középporphyros, szürke, gyakran vörösre 
oxydálódott kőzetek, miknek alapanyagából a csillogó földpát mellett nagy 
fényes-fekete amphiboloszlopok tünnek fel. Benne pyroxent szabad szem- 
mel vagy kézi nagyítóval felismerni nem lehet: de mikroskop alatt a kőzet 
szürke alapanyagából a nagyobb földpát és amphibol-kristályok mellett 
számtalan apró pyroxen is válik ki. 
A mikroskoposan vizsgált példányok földpátja üde, polyagaskátb 
ikreket képező plagioklas, gyakran zonás structurával, extinctiója körülbelül 
20". Zárványai közül csak a helyenként sok alapanyag érdemel említést. 
Az amphibol hosszú oszlopos kristályai erősen hasadozottak, sárgásbarna 
szinűek s élénk dichroizmusuk és igen erős fényelnyelésük van. Ikerössze- 
növést is észleltem több kristályon a cs P ce szerint. Zárványai közül fel- 
említendő a földpát és augit. Az augtt apró zömök oszlopos kristályai ter- 
minális lapokkal ritkábbak, többnyire töredezettek, sárgászöld szinűek s 
pleochroizmust rajtuk nem lehet felismerni. A hypersthen apró karcsú osz- 
lopai jól körülhatároltak és harántul osztottak; pleochroizmusuk élénk : 
a co P-el párhuzamos metszeteken kékeszöld és vörhenyes szinű, a oP irá- 
nyában vitt metszeteken nem észlelhettem. A közet alapanyaga gyéren 
hintve van apró magnetit kristályokkal s keresztezett nikólok között a 
kevés kivált mikrolittól gyengén hat a polározott fényre. 
A felsorolt elegyrészek mennyiségét tekintve, legelső helyen a földpát 
áll s utánna mindjárt a pyroxének következnek, melyeknek kristályai bár 
aprók, mégis uralkodnak a gyéren elhintett nagy amphibol kristályok 
felett. Az andesit breccia közete tehát nem tiszta amphibolandesit, mint 
azt a makroskopos vizsgálatnál találtuk, hanem pyroxen-amphibolamdesit 
illetőleg hypersten-augtt-amphibolandesiít. 
Érdemesnek tartom itt fölemlíteni, hogy a Szarkakő alján mindjárt 
az andesittufa alatt szabadon egy töredezett congeriát találtam a mediterran 
agyagmárgán, mi meglepően hasonlít a Congeria Partschi, Czsz. ifjú pél- 
dányaihoz, de miután sem több kövületet, sem az egész környéken pontusi 
rétegeket nem találtam, egyelőre semmi következtetést belőle nem vonha- 
tok. Lehetséges, hogy egy mediterran congeriával van dolgunk, de lehetsé- 
ges, hogy a közel környéken valahol feltalálhatók lesznek a pontusi réte- 
gek. A Szarkakő alatti lankás hegyoldalon majdnem egész Székely-Ud- 
varhelyig classikus példáját láthatjuk a csúszamlásoknak; ugyanis itt az 
egész terület annyira borítva van az agyagmárgán lecsúszott kisebb-nagyobb 
dombokkal, hogy a települési viszonyokat alig lehet felismerni. 
Székely-Udvarhely délkeleti végén (Szt. Imre) egy kisebb kavicsfolt 
van, miben a sarmata konglomeratban szereplő kavicsokon kívül igen gya- 
kori az andesit i8. Hasonló kavics rétegen épült a plebánia templom s ha- 
sonló fordul elő Szombatfalvától ÉK-re is a téglavetők felett mindenütt a 
