19 
medirerran agyagmárgára települve. E kavicsfoltok, tekintve, hogy a Nagy- 
Küküllő mai árterénél jóval magasabban fekszenek, valószinűleg a díilu- 
viumhoz számítandók. 
Mint jelenkori-képződmény a Nagy-Küküllőnek s oldalágának hor- 
daléka szerepel, mi uralkodólag kavicsos természetű. A Küküllő hordalékát 
ma is ugyanazon kőzetek képezik, mint a diluviumban, t. i. a nagy meny- 
nyiségű andesiten kívül a sarmata konglomeratot alkotó kőzetek. 
xXxXXK 
Kapcsolatosan a geologiai viszonyok tanulmányozásával, kiterjesztet- 
tem figyelmemet a vidék hydrologiai viszonyaira 18. 
Vízgyűjtő rétegekben a vidék elég gazdag s különösen a helyenként 
nagy kiterjedésű sarmata konglomerat szerepel, mint legfőbb vízgyűjtő. 
A laza konglomerat jó vízátbocsátó réteg lévén a csapadék vizekből sokat 
elnyel s azok a mediterran agyagmárgáig leszivárogva a kettő határvonalán 
jó vízű, bár nem túlságosan bő források alakjában előtörnek. Ilyen forráso- 
kat, hol e konglomerat meg van, elszórva mindenütt találtam, de azok koö- 
zött egyetlen egy sincs, mely a vízszükségben szenvedő Székely-Udvarhely 
várost egymaga ellátná. Hasonló jó vízgyűjtőként szerepel az andesit tör- 
melék-képződménye is, melynek alján, az említett Szarkakő alatt három 
— állítólag bővizű — forrás fakad, de ottlétemkor azoknak alig volt kifo- 
lyásuk, valószinűleg azért, mert a mult őszön a források megásattak s vizük 
a talajban szétoszlik. De a jelenlevő víznek hatását nagyon mutatja a Szé- 
kely-Udvarhely felé lejtő, csúszott dombokkal fedett lankás hegyoldal, 
melyről fennebb már megemlékezém. Vízgyuüjtő területként itt az az andesit 
törmelékből álló hegygerincz szerepel, mely a Hargitától a Homorod és 
Fenyédpatak, tovább pedig Küküllő között lehuzódik. Az andesittörmelék 
végét a Szarkakő képezi, melynek alján, a gerinczen gyűjtött víz az agyag- 
márgán lefoly s egyrésze forrás alakjában tör elő, másrésze pedig a talaj- 
ban szétoszolva, létrehozza a csúszásokat. 
Kisebb, de hasonlóan jó vízgyűjtőként szerepel a diluvialis kavics is, 
melyből a Szt.-Imre városrésznek az agyagmárgáig lemélyesztett kútjai 
nyerik vizüket s melyből a plebánia templom szentélye alatt levő és a 
Szombatfalva keleti végén felbugyogó források is fakadnak. 
Székely-Udvarhely kútjai a szt.-imrei rész kivételével részint az 
agyagmárgába, részint a kavicsos alluviumba vannak mélyesztve. Az 
agyagmárgába mélyesztett kútak vize — a mi kevés talajvíz össze is gyül 
benne — természetesen rosz; de hasonlóan élvezhetetlen a hosszú időn át 
lakott és erősen fertőzött alluviumba ásott kútak vize is s ezért Székely- 
Udvarhely lakósságának nagy része a nem messzefekvő Szejkefürdő sava- 
nyúvizét használja ivásra. 
Ásványos vizekben Székely-Udvarhely környéke nem szegény. Leg- 
