ílát 
közelebb esik a városhoz a már említett sósfürdő, mely a Felső-Boldog- 
asszonyfalvára vivő úttól balra a Szalvatorhegy mögött van. Itt két sósfor- 
rás van használatban, egyik a Kápolna közelében levő városi sóskút, másik 
a SOLYMOSI ENDRE tulajdonát képező sósfurdő. Mindkettő vizét — mint az 
erdélyi sósforrások majdnem kivétel nélkül — a, mediterran agyagmárgából 
s nem mint HERBrcH ! mondja a konglomeratból nyeri. A fürdővel szemben 
a konglomerat egy homokos rétegében van ugyan egy kisebb oduban forrás, 
az u. n. fekete vagy kékvíz, de annak sótartalma alig érezhető. A sósfürdő 
vize dr. SOLYMOSI [Jos ? főreáliskolai igazgató elemzése szerint a következő 
összetételű : 
Szénsavas calcium  .... CAGOSN eze s 255725 
Szénsavas magnesium...  MgCoO. ..... SZESZT 
Szénsavas natrium " ... INAS GÓS ESEM 0,01016 
Szénsavas vasoxydul ..... HEGOS zzz 0,01114. 
Szénsavas mangan . ..... MnGOS e 0,00366 
Kénsavas natrium . .... Ne a zzz se SZOTOSZON 
Chlornatrium . ... NAG tes sz DLAL 
JI NENDATNAN eza o ze IN A KERES ASSzá 000770 
B ROMA aber ÜNáNNENAEt JET SNEK SA (ERTSE e 0,00605 
összesen . ... 25,72755. 
HÉNSS kototte SZÉN AY se tte és a Ell Sel e AE 0,05171 
SZEGVOSTANYA DAM kád SZA) 0,28702 
aj súlya zó (Grant ze et ATLÉTA zet 1,0245. 
Hőmérséke volt 1878 jun. 15-én 10,57 C. 
A sóskút vize ellenben sokkal gyengébb, dr. FIscHER SAMmu? elemzése 
szerint csak 6,309/9 szilárd alkatrészt tartalmaz, Cl tartalma 3,679/9, de 
kevés jod és brom van ebben 18. ; 
Érdekesebbek s még behatóbb vizsgálatra várnak a Szejkefürdő for- 
rásai, melyek Székely-Udvarhelytől É-ra körülbelül félórányi távolságra a 
Sósvízpatak völgyében vannak. A völgy alapját itt is a mediterran agyag- 
márga képezi s ebből fakadnak a fürdő forrásai 18; a völgy két oldalán pe- 
dig nagyobb magasságban a sarmata konglomerat rétegei lépnek fel. Magá- 
nak a fürdőnek vize kénes hidegvíz, de attói alig 300 m-re a patak bal- 
partján savanyűvíz fakad, még pedig a mi elég ritka dolog, az agyag- 
márgából. Ennek vize kissé kőolajszagú — talán a közelben levő mór- 
: Az id. munka 229. lapján. 
7 A székely-udvarhelyi xchideg sósfürdős vegyelemzése. — M. tud. Akad. term. 
tud. értek. 1880. IX. 21. 
" Magyarország konyhasós vizei. — Földt. Közl. 1887. XVII. 436. Il. 
