17 
rok csatlakozni, mert a jelenlegi tengerekben az ezen fossziliákhoz hasonló 
növényalakok előfordulnak és még nincsen bebizonyítva az, vajjon amazok 
állati vagy növényi eredetüek-e ? . . . Eddig Ghondrites Goepperti-t Szilé- 
ziában sehol sem találták . . . . a magyarhoni földtani társulat nagy hálára 
kötelezne, ha oly szíves lenne, a kövületről véleményt nyilvánítani. . . . 
A RBHEZAK úr részéről szivesen átengedett és itt a képben bemutatott 
példány, valamint a fentebb említett kérelme arra indítottak engem, hogy 
az irodalomból mindazt összeszedjem, a mia (/hondrites nevű állitólagos 
moszatcsoportra vonatkozik ; de nem hallgathatom el azt, hogy midőn ezen 
összeállítással elkészültem, megjelent RorHPLETz érdekes értekezése a, vZeit- 
sehrift der Deutschen Geologischen Gesellschaftv 48-ik kötetében, melyben 
az említett irodalmatY nem csak birálatilag találtam egybeállítva, hanem 
BRornpLerz által végzett tudományos kutatások olyan becses eredményeit 
is, melyek, úgy látszik, végkép döntenek a chondrites nevü moszatok igazi 
természetére vonatkozó kérdésben. 
BRONGNIART AporF! valamennyi kövületet, mely szabásában a mai 
tengerekben élő Fucaceae és a Florideae legtöbbjeihez hasonlítanak, neve- 
zetesen azokat, melyekre a diagnosis afrons ramosa, ramis subcylindricis, 
carnosis vel membranaciis) , (tehát moszatok, melyeknek húsos vagy hártyás 
thallusa elágazó ; az ágak pedig majdnem hengeridomúak) a (rigartinites 
nevü csoportban egyesítette, mert alakilag a (Gigartina, Chondria, (reli- 
dium és Sphaerococcus nevü és kizárólag a florideákhoz tartozó élő 
moszatokhoz hasonlítanak. Ezen Gigartinitesi csoportba valamennyi 
fucoida belekerült, melyet BRoxGwIaRT a Flysechből, azon hatalmas, homok- 
kövekből és márgákból álló és szerves maradványokból majdnem csak fuco- 
idákat magában záró formatióból ismert. Tudva van továbbá, hogy ama 
flysch kőzetek az alsó-ausztriai alpokban, a kárpátokban és más vidékeken 
is, az ó-harmadkoron kívűl még a krétaformatió legnagyobb részét, néhol 
még annak egészét is képviselik. 
Gróf STERNBERG GÁSPÁR ? a Gigartinites rendet két genusra osztotta, 
u. m. (Ghondrites és Sphaerococcites. Az elsőnek a következő jellegeket 
tulajdonította : aFrons cartilaginea, filiformis, dichotoma ramosa, ramis 
ecylindraceis, in ectypis compressisv, azaz a porczos thallus fonalidomű, 
villásan elágazó, az ágak hengerdedek, a lenyomatban laposak. 
GÖPPERT és UNGER csatlakoztak munkáikban STERNBERG felfogásához. 
FIscHER-OOSTER ? a svájczi flyschben talált fucoidákkal tetemesen gyara- 
pította a leírt fajok számát, nevezetesen a chondrites-genuséit ; C. v. ETTINGS- 
HAUSEN! pedig utalván az élő moszatok föltünő alakváltozására, ennek 
alapján az addig leirt flysch-fucoida fajok számát apasztotta, úgy hogy a 
chondrites genusból csak két faj maradt meg. 
k Jitgynehány közleményt kivéve. 
[Si 
Földtani Közlöny. XXIX. köt. 1899. 
