34 
I. A szelvénynek legalsó rétegeit a felső-eocaen orbitoidos mészkő, 
régebben úgynevezett budai nummulitmészkő képezi, mely a zsidó-temető — 
tövében jelen meg a Szépárok szelvényében. 
II. Felette a zsidó-temetőn alúl dr. HoFFMANN K. felső-eocaen bryozoa- 
márgája jelenik meg táblás rétegekben, melyek közt a kovasavval áthatott, 
erősen kilúgozott, sejtes-likacsos, kövületekben igen gazdag, sárgás-fehér 
márgaréteg a legfeltünőbb. Erre 
IIT. és IV. az alsó-oligocaen márgának petrographiai minőségben kissé 
eltérő, váltakozó rétegei következnek, le a Holzspach-féle gyárig — szép 
föltárásban. A III-mal a mészdúsabb, fehéres-padok, a IV-gyel pedig a sár- 
gás, kissé agyagosabb és táblásan-lemezes rétegei vannak megjelölve. Mind- 
ezen rétegek düűlése 25—30" alatt DK-nek irányuló ; de egy darabon az árok 
fenekén feltünő gyűrődés, s egy redőnyeregnek a kipúposodása is látható. 
Fölötte 
V. a kisczelli tályagnak üdén kékes-szürke, kagylós elválású, hasadé- 
kos-pados rétegei következnek, melyeknek rétegezése azonban a téglavető 
egész feltárásán belül tisztán sehol sem vehető ki. A fedő- és a külszín felé 
VI. ugyan-e rétegeknek mállás következtében apróbb hasadékossá és 
piszkos barnás-sárgává vált 3—4 m vastag héja következik, s tulajdonképen 
ez képezi alapját a nevezett diluvialis párkánysíknak, melyen folytatólag 
a következő rétegsorozat van közel vizszintesen leülepedve. 
VII. A párkánysiknak északkeleti széle felé, az ó-budai kálvária mó- 
gött fekvő homokbányában, világosan látható, hogy a fedő mésztufa és a 
fekvő kisczelli tályag között egy kb. 5—6 m. vastag homokképződmény 
települ. E homoküledék alsó felében (a kőbánya fenekén) — VII/a — apró 
és közepes kavicsoknak kb. !/4 m. telepe húzódik végig szabálytalanúl; a 
homoküledék tetejében pedig, közvetlenül a mésztufa alatt, — VII/D — 
sorban elhelyezett, szeszélyes alakú homokkő-coneretiók és lemezek vannak 
közbefektetve. A csaknem vízszintesen lerakódott homok-padokon, különö- 
sen a bánya délnyugoti sarkában, igen érdekes és feltünő jelenség az ál- 
vagy haránt (transversalis)-rétegesség, mely a homok-padok fokait hullá-- 
mos sűrű vonalakban át- meg átszeldesi, többnyire oly módon, hogy a ferde 
vonalak kb. déli irányba dűlnek a legnagyobb fokban. 
A finom homokban kövületnek nyomát sem láttam. A kavicsban erő- 
sen koptatott Oslírea-cserepeket és egy limonitkéreggel bevont, hasonlóképen 
egészen lekoptatott (/yrena (?) vagy Tapes (?)-féle kagylót kaptam. Mindezek 
azonban világosan csak messziről, idősebb rétegekből kimosott és idehur- 
czolt kövületek, melyekből a homok geologiai korát biztogan meghatározni- 
nem lehet. A homoküledéken megfigyelt jelenségek azonban annak mivol- 
táról és képződéséről elég világosan beszélnek. E homoküledék, a közbetele- 
pült kavicsrétegcsékkel, az egykoron ily magasságban lefolyó Dunának ártéri 
képződményei, s az álrétegesség különösen — úgy látszik — a régi ártért 
