u 
A 
JURAMÉSZ-KŐ. A SZTENULETYÉRŐL. 
Ifj. báró Nopcsa FERENCZ-től. 
Már az 1883/84-ben foganatosított határszéli geologiai felvételek alkal- 
mával jelölhetett ki INkey BÉLA a waParos- és Vulkan-szorosv ezímű Col. 
XXVIII., zon. 24 jelű és 1:75,000 méretű térkép-lap délnyugati szegletében 
egy nagyobb mészkötömeget, mely nyugattól kelet felé a Sztenuletye, 
Szkorota, Buta és Plesu hegyeket magába foglalja, és melynek éjszaki 
részét akkor kristályos mésznek, déli részét pedig kréta-korú mésznek 
tekintette. 
Én az idén ezen mészkővonulatnak éjszaki oldalát a lap szélétől egé- 
szen az Izvorul-Buti nevű völgyig részletesen, a többit pedig futólagosan 
bejártam és azt tapasztaltam, hogy az éjszaki rész nem kristályos mészkő, 
hanem, mint azt INkeY BÉLA később ?Y maga is említette, felső jura-korű. 
Fekvőjét a harmadik csoportbeli kristályos palák képezik, melyek a 
lap szélétől a Vurvu- Drechsán-ig 60" alatt délfelé dőlnek. Ezekre helyenkint 
egy vöröses porfir-tufa dús közet következik, melyet Dr. SCHAFARZIK példája 
szerint XX verrukáno-nak nevezek. Ennek fedőjében, a hol a verrukáno pedig 
, 
Drechsan Piatra lui Jorgovan 
Drechsan Scorota seca 5 
Atmetszet a Drechsán és Piatra Atmetszet a Drechsán és Szkorota 
lui Jorgován közt. szeka közt. 
hiányzik, (például a Drechsan és a Scorota seca közt) közvetlen a kristályos 
palákra telepedve, mindenütt egy /varczitos sárga homokkó található, mely 
k BÉLA von INKEY: Die transsylvanischen Alpen vom Rothenthurmpass bis 
zum Eisernen Thor. Math. nat. Ber. a. Ungarn. Bd. IX. 
kk Dr. SCHAFARZIK: Örményes-Vercserova környékének geologiai viszonyairól, 
Magy. kir. földtani intézet évi jelentése, 1896. 
