42 
vizének elemzését közölte, melyet ő végzett és előadása folyamán annak a 
nézetnek adott kifejezést, hogy a víz magas hőfokát a mélyből fölszálló 
meleg-források (hévforrások) idézik elő. A helyi viszonyokat nem ismervén, 
ezt a magyarázatot a magam részéről is legvalószínűbbnek tartottam. Most 
azonban, hogy alkalmam volt a helyszinén járni, mondhatom, hogy e 
feltevés — mint a következőkből látni fogjuk — nem vált be. 
Az eIllyés) - vagy általános alakja után, mely kis képzelődéssel kiterített 
medvebőrre emlékeztet, rMedve-tóv-nak is elnevezett tó Szováta községétől 
ÉK.-re, a cSóköze) - -táj 563 m-es pontjától ÉÉK.-re, a Cseresznyés-hegy déli 
tövében, szép regényes vidéken fekszik. Á területet, melyen az eIllyés-tós is 
elterül, trachitbreccsiából és trachitból álló magasabb hegylánezolat veszi 
körül, mely közé a mediterránkoru üledékes lerakodások medenezeszerűen 
nyúlnak be. E mediterránkoru szedimenteket márgás agyag és márga 
képviseli, mely anyag kősó-tömzsöt zár körül és több ízben homokos lerako- 
dásokkal (homokkal s alárendelten porhanyó homokkővel) váltakozik. 
Az Illyés- (Medve)-tó ÉNy.-i öbölszerű vége fölött, hol a lejtőn forrás 18 
fakad, az itt mutatkozó árokszerű területmélyedésben van az oldalt 
sósziklák környezte kis wVörös-tóv, mely ottjártamkor azonban sötét- 
zöld színű volt és alább a sZöld-tóv , melynek vízfölöslege nedves időszakban 
az Illyés-tóba ömlik ; ottlétemkor, hosszabb szárazság folytán, a tavak vize 
nem közlekedett. 
A kb. 8 holdnyi területet borító Illyés-tó ÉK.-i oldalán két a trachit- 
terülelen eredő patak vagy csermely édes vize ömlik ÉK. és K. felől a tóba, 
s aztán a sóval telített viz felszínén lassan D. felé mozog, hol a tó 
DNy.-i, zsilippel ellátott végén az eleintén Ny.-i irányban haladó árokba 
lefolyik. E lefolyás mentén (árokban) van a kb. 1 holdnyi területet elfoglaló 
( Mogyorósi-tóv, az árok további DNy-i folytatásában pedig, hol már a 
Szováta-patakba torkolló völgyecskét képezi, az ez idő szerint már elisza- 
posodott cFehérs-tó létezett, hol fürdők is voltak berendezve, melyeknek 
nyoma még látszik. 
Az Illyés-tóba ömlő két patak a tó keletkezése előtt ott elterült réten 
egyesült és a mostani tavat D. felől határoló hegy alatt eltünt, hogy a 
Sóköze 563 m- nyi t. sz. f. emelkedésének ÉÉNY.-i lejtőjén ismét a napra 
kerüljön és az itt mutatkozó árokszerű mélyedésben tovább folyjon. Ma itt 
szintén tó van, mely kb. akkora, mint a Mogyorósi-tó, s valamivel lejebb a 
Mogyorósi-tó árkába torkolló árokszerű mélyedés mentén még egy kis tó 
képződött. Ezen árokszerű mélyedéstől kis dombhát által elválasztva, a 
lejtőn újból megszakított árokképződés figyelhető meg, mely árok EÉNYy. 
felé szintén a Mogyorósitó árkába torkol. E megszakított árokképződés 
mentén több kisebb dolinaszerű, tölcséralakú mélyedés látható, melyekben 
kis víz gyűlt össze. A Mogyorósi-tó folytatását képező völgyecske jobb oldalán 
szintén láthatók efféle tölcséralakú beomlások. 
