49 
még az alabastrom barlang és Haligocz városa mellett a hasonnevű barlang törté- 
nelem előtti emberi és állati csontokkal. 
Gazdag barlangokban hazánk erdélyi része is. Egy hiányos jegyzék szerint 
ott 73 barlang ismeretes ; ezek közt nevezetesek az almási barlang és különösen a, 
Büdös híres gázkiömléseivel. Emlitést érdemelnek még a skitla-jalomiczai, a Csetate 
Boli barlang Petrozsény mellett, a ponovicsi Puj és a godimasdi Zám mellett. 
A Mecsekhegységből megemlíthetjük az abaligeti és a Mátrából az ágasvári 
barlangot. Dr. SrauB Mónxrcz. 
(2.) A m. kir. Földtani Intézet évi jelentése 1594-ról. Igazgatósági és egyéb 
jelentéseken kívül a következő felvételi jelentéseket tartalmazza : 
A ) Hegyvidéki országos felvételek. 
1. Posewirz Tivapan dr.-tól: A Turbát-gát környéke. 
Az oro-hidrografiai viszonyok után a földtaniak tárgyalásánál leirja az e 
vidéken előforduló alsó és felső oligoczén homokköveket, halpikkelyes palákat, 
melyek többnyire ÉNy-ra csapnak és DNy-ra dőlnek, végül megemlíti a régi glecser 
nyomokra valló apró tengerszemeket és törmelékkel borított katlanfenekeket. 
2. SzorraGH Tamás dr.-tól. Geologiai tanulmányok a biharmegyei a Király - 
erdős déli előhegységében, Lunkaspri, Szitány-Turburest, Papmező-Kimpány, 
Kostyán, Hollód és Jancsesd környékén : valamint az északnyugati részen fekvő 
Szaránd és Kopacsel faluk déli vidékén. 
Az alaphegységet föltételesen dias-nak vett kvarczitos homokkövek és konglo- 
merátok alkotják, melyekkel konkordans helyzetben palák is előfordulnak, továbbá 
orthoklas kvarcz-porphyrok törtek át rajta. Ezeken kívül trias-dolomit, aptien-mész - 
kövek a gosau emelet márgás, homokos kőzetei Actseeonellákkal, szénnyomokkal, 
lajta-mészkő, szarmatakorú tufás márgák és diatomás pelitek, pontusi agyagok 
ésmárgák, továbbá diluvialis kavicsok, agyagok, végül alluvialis területek fordulnak 
elő a jelzett területen. 
3. PerHő Gyura dr.-tól: Nagy-Halmágy környékének geologiai viszonyai. 
A huszonhat község határára terjedő felvételi területnek oro-hidrografiai 
ismertetése után az üledékes képződmények rovatában sok érdekes részlettel ismer- 
teti a következő képződményeket : 
1. A sericites, csillámos filliteket és az ezzel előforduló homokpalákat, 
arkoza-homokköveket, csillámos palákat, a diorit szomszédságában a gránitithez 
csatlakozó, valószinüleg kontakt képződményeket, továbbá az éreczelőfordulásokat. 
A fillítek ált. csapása KNy-i, tulnyomólag 20—259?-os D-i dőléssel. 
2. A petrographiai jellegénél fogva neokomkori kárpáti homokkőhöz hasonló, 
de korra nézve vele nem azonosítható homokkövet, mészkövet, melyek csapása 
uralkodólag ÉD-i. 
3. Kövületeket is tartalmazó, átlag K-i csapásu és D-re dőlő gosauwi homokkő, 
márgapala, breccsia és konglomerat képződményeket. 
4. Pontusi agyag, márga, homok, homokkő és homokos törmelék képződ- 
ményeket, helyenként kövületekkel. 
Földtani Közlöny. XXIX, köt. 1899. 4. 
