51 
Karbonkorú üledékeket nagyobbára fekete agyagpala alkotja, alárendelten 
homokkő és erinoideákat, korallokat és Spirifer mosguensis Fischer-t tartalmazó, 
tehát alsó tengeri carbon mészkő. Porphyr dyke-ok szelik át ezeket sűrűn. 
A dias verrukano durva porphyr konglomeratokból áll uralkodóan, szét- 
szaggatott foltokat formálva. 
A lias homokkövek (réthi, pregedai1) jelentékeny szerepet játszanak főleg a 
Feketehegységben. Ezen hegység és a határszéli havasok közti depressióban leg- 
alól a gresteni rétegekhez hasonló homokkövek és agyagpalák vannak. Sok helyen 
diabas tört át a lias palákon a felső Topla és Rauna folyó mentén. Diabastufák is 
vannak. 
Mészközárványos homokkövek és konglomeratok borítják a tufákat, melyek 
már a doggerhez tartoznak. 
Alárendelten malmmészkő is előfordul. 
A Ny-ra eső dombvidéket szarmata, rétegek alkotják, melyeknek alsó homo- 
kos tályagja több kövületet tartalmaz, mint a felső homok, konglomerat. 
Ezeken kívül fiatalabb teraszos kavicsok és alluvialis kavicsok is előfordulnak. 
6. Appa Kármáx-tól: (Greologiai tanulmányok Krassó-Szörény megyében, 
Kornya, Mehadika és Pervova környékén. 
A kristályos palakőzeteknek uralkodólag gnejszből, kvarczitból, csillámpalá- 
ból, alárendelten aplit-pegmatit-amfibolitból, továbbá kristályos mészkőből: álló 
középső csoportjába Pervovától ÉNy-ra be van gyűrve a felső palacsoport erősen 
ránczosodott amfibolitjai. A középző csoport palái között Pervova községtől 
ÉNYy-ra szerpentin, belsejében pedig zsirkőlencse van. A gnejszben és csillámpalá- 
ban némelykor gránát, turmalin, staurolith is előfordul. 
A dacitnak gránitos és porphyros (felzites) fajtája több helyütt áttöri dyke-ok 
alakjában a középső palacsoportot. Ásványai plagioklas, amphibol, csillám, kvarez 
magnetit, apatit, pirit stb. 
A neogen öblöt alárendelten parti kiképződésü homok, lajta és lithotamnium 
mészkő alkotja gazdag faunával, melyeknek gyakori tagja az Alveolina melo d" Orb., 
minek alapján felső mediterrán korúnak veszi. A sarmata emelet finom tályag-, 
agyag-, homok-, konglomerat-, kavics- és mészkővel tölti ki uralkodólag az öblöt. 
Mehadika község határában 0-25 m. vastag lignit réteget is talált a tályag között. 
Mindkét emelet sok, de uralkodólag rossz kövületeket tartalmaz, melyeket több 
helyről meghatározva felsorol. A rétegek általában K-re dőlnek 5—109 alatt. 
Ezeken kívül plioczén-diluvialis kavics és alluvialis lerakodások fordulnak 
elő e területen. 
B) Bányageologiai felvételek. 
7. GESELL SÁNDOR-tól : Zalatna és vidékének bányageologiai viszonyai. 
Zalatna 117-ben Villa auraria minor névvel római birtok lett. A tellur és 
aranyról bíres Faczebánya (Bányaoldal) bányászata visszanyul a legrégibb időkbe. 
Sok egyéb érdekes történelmi adat felsorolása után a telérek földtani viszonyairól, 
az e vidéken előforduló kárpáti homokkőről (konglomerát, márgapala) és az ezt 
áttört és érczesített trachytos (zöldköves) kőz etekről szól. 
A faczebányai hegyekben a tellur- és aranyerek a Mária-Lorettóbányában és 
Az 
