(3.) A m. kir. Földtani Intézet évi jelentése 1895-ról. Az igazgatósági és 
egyéb jelentéseken kívül a felvételi jelentések a következők : 
A) Hegyvidéki országos felvételek. 
1. Posewirz Trvapan dr.-tól : A Taracz és Talabor folyók alsó folyása közötti 
terület. 
Legnagyobb részét monoton mioczén dombvidék alkotja, csak a magasabb 
hegyvonulatok állanak eoczén üledékekből és kréta homokkóból. 
A kréta formácziót görbehéjas. mészpáteres alsó kréta-palák képezik, melyek 
között homokkő rétegek, e között pedig ritkán szürkés márgás agyagpala fordul elő. 
Az eoczén sectio legnagyobbrészt vöröses márga agyagpalából áll, továbbá 
mészkonglomeratból és nammulit mészkő rétegekből. 
A mioczén sectiót sótelepeket tartalmazó homokkő és palaagyag, továbbá 
dacittufa alkotja. Utóbbi mindig a régibb képződmények és a mioczén határán 
fordul elő. 
Ezen képződmények — minta leirásokból kitünik — általában DNy-ra dőlnek. 
A diluviumot a folyók és patakok mentében kavicsterraszok képezik. 
Használható ásványokúl sós forrásokat és régi bányászat tárgyát képezett 
sótelepeket említ. Petroleum- és szénnyomokra is akadni e területen. 
2. SzorraGH Tamás dr.-tól : (reologiai tanulmányok Bihar megyének Hollód- 
Dekanyesd-Rózsafalva és Tenke községek közé eső részéről. 
A felső mediterrán homokos, meszes, helyenként tipusos lajtamész, vagy 
foraminiferákat is tartalmazó agyagos réteget képezik a legidősebb képződménye- 
ket. Konglomeratok és kavicsok is előfordulnak a lajtamész fedőjeül. 
Szarmata mészkövek és márgák következnek a. mediterrán rétegekre. A. völ- 
gyek oldalaiban pedig leginkább pontusi agyag, homok és kavics fordul elő. 
A terület legnagyobb része diluvialis agyagból áll kevés kavics- és homok- 
nyomokkal. j 
Az allhwiumot is agyag és kavicsos agyag alkotja. 
3. Permó Gyuna dr.-tól: A Kodru-hegység nyugati lejtője Bihar vár- 
megyében. 
A 32 község határára terjedő felvételi terület hegyei, völgyei tájképi szépsé- 
gekben gazdagok. Ezen a területen, vagyis a Kodru vagy Beéli hegységnek az 
Alföld felé néző homlokrészén előfordul : 
1. Gneisz, mállott csillámpala és gránátszemes pala, melyet a krassó-szörény 
kristályos palák II-ik csoportjához hasonlíthatni ; 
2. Mállott középszemű muskovit-gránit. 
3. Fillitek, főleg ezeknek kvarczcsomós fajtája, melyhez hasonló Dernőn 
Gömör megyében is előfordul. 
4. Csillámos (sericites) kvarczhomokkőó. Érdekes, hogy a felsorolt háromféle 
palás kőzet, — úgy látszik — a steier és ausztriai Alpokban is hasonló társaságban 
jelenik meg. 
