B) Bányageologiai felvételek. 
8. GESELL SÁNDOR-tól: A Zalatna melletti dumbrávai és baboji czinoberércz- 
bányászat bányageologiai viszonyai. 
E két higanybányaterület Zalatnától ÉNy-ra az Ompolyvölgy által el- 
választva, egymástól alig 4000 m távolságra, a patak színe fölött 320 m magasban 
fekszik, kárpáti homokkő területen, öreg és finomszerű homokkövekben, palás 
agyagban, melynek rétegei a trachytok feltörése következtében különbözően dűl- 
nek. A czinober rendesen más ércz nélkül fordul elő, és csak kivitelesen pirit 
társaságában telepszerűen, hintve Dumbráván leginkább a kékes szürke, vagy 
fekete agyagpalában ; a baboji hegyen azonban úgy látszik, inkább szilárd homok- 
kőben. Oly finoman van behintve, hogy sokszor még nagyítóval sem lehet észre- 
venni. A legrégibb történelmi adatok 1699-ből valók. Jelenleg egy franczia társu- 
lat művelteti a bányákat. 
9. INKEY BéÉrÁá-tól : Jelentés az 1895. évben (Csongrád és Csanád megyékben 
végzett földtani felvételekről. 
A mezőhegyesi m. kir. ménesbirtoknak ÉK-i része és ennek környéke került 
részletes felvétel alá, melynek diluviális képződményét csak a Szárazér ujkori 
lerakodása szakítja meg. A vályog és agyagos képződményeken kívül Kunágota 
környékén valóságos homoktalaj is van, mely a Maros és Körös alluviumai közt 
elterülő vályoglapot átszelő széles homokos zónához tartozik. 
Közepes kötöttségű, porhanyó vályogtalaj uralkodik, melynek altalaja sárga 
löszaemű vályog. Ez jóval tömöttebb az igazi lösznél és függőleges elválásai nin- 
csennek, több vízi csigát tartalmaz, mint szárazföldit, humusz tartalma na- 
gyobb és mélyebbre terjed, tehát nem tisztán subeerikus, hanem sokszor átmosott, 
másodlagos képződmény. ; 
A részletes felvétel után a mezőhegyesi m. kir. ménesbirtokot és környékét 
(4 lap) vette fel átnézetesen. Uj képződmény itt a legifjabb alluvium, mely ármen- 
tesítés következtében az ország legjelesebb, nem székes termőfölde lett. 
Földeák és Lele környékén kettős, sőt hármas talajképződés és van egymás 
felett, a nehéz, szikes agyagföldet az áradások métervastag uj lerakodásokkal 
növelték. 
Ezenkívül talajtani megfigyeléseket tett az ország különböző részén, a 
Tisza és Bodrog vidékén, az erdélyi rész Mezőségén, a Maros völgyében fel egész 
Gyergyóig. A Maros mentén egy ó-alluvialis, és fölötte egy, néha két diluviális 
terrasz van. Itt a sósforrások helyenként egészen olyan széksós földeket hoznak 
létre, minők az Alföldön vannak. 
10. TgEirz PÉreg-től : Jelentés az 1895. évi felvételről. 
Halas, Majsa, Jankovácz, Hajós, Császártöltés, Sükösd, Nádudvar, Csanád, 
Vajsz, Dusnok, Bátya, Miske határában fekvő felvételi területen uralkodik a futó- 
homok, kisebb területet foglal el a lösz és a Duna alluviumához tartozó agyag. 
Ezen utóbbi feloszlik 1. tőzegtalajra, 2. a vizes agyagterületek porhanyó, termő 
fekete földére és kötött székére, 3. vályogföldekre, melyekhez tartozik a Duna 
legujabb iszapja is. Dr. Szápgpczry GYULA. 
