63 
lenyúl a Görög félszigetig és tartalmazza még Olaszország délkeleti végét, a 
Tarenti öböllel. 
Kétségkívül e legújabb térképbeli kiadványnyal ismét egy nagy lépés történt 
előre tudományunk terén, melynek kezdeményezése az 1881-iki bolognai nemzet- 
közi geologiai kongresszus érdeme. 
A múlt évi közgyűlésen szólottam továbbá már egy inditványról, melyet 
az 1897. évben Szt.-Pétervártt megtartott VII-ik nemzetközi geologiai kongresszus 
szeptember 3-iki általános ülésén N. Awpgusov, a geologia és palüontologia tanára 
a dorpati, most jurjevi-nek mondott egyetemen, terjesztett a kongresszus elé s 
mely ott köztetszéssel fogadtatott, nemzetközi geologiai kongresszusi határozottá 
vált, s melynek egy nemzetközi úszó intézet (Institut flottant international) fel- 
állítása a czélja, mely internáczionális jellegénél fogva az összes kormányok 
anyagi hozzájárulásával volna megalkotandó és fentartandó. 
Az érdemes orosz tudós akkorában részletesen kifejtette inditványa érveit, 
melyeket tömören utolsó közgyülésünkön ismertettem is. Gazdag tapasztalataiból 
kifolyólag, a geologia haladására egyáltalán, valamint a geologusok kiképeztetése 
érdekében okvetetlen szükségesnek jelezte, hogy ezeknek alkalom nyíljék a tenge- 
rek biologiájával, physikájával és természetrajzával kint a természetben a felállí- 
tandó intézet révén személyesen megismerkedhetni. 
Különben felmerült alkalomból Awxpgusov a bécsi földtani intézet Verhand- 
lungenjeinek 1898. évi folyamának :3-ik számában újra hozzászólt a tárgyhoz s 
valóban nem titkolhatom, hogy a fentebbi eszme megvalósítását a magam részé- 
ről is az ügy érdekében fekvőnek és így támogatandónak tartom. 
A. szt.-pétervári nemzetközi geologiai kongresszus, a mint mondám, egy- 
hangulag elfogadott javaslatnak az egyes kormányok elé való terjesztésére a kon- 
gresszus elnökét A. P. Kanprssxy Ő Excellencziáját, az orosz császári földtani 
intézet igazgatóját kérte fel. 
Az előadottakhoz most már hozzá tehetem, miként a közel múltban a 
szt.-pétervári nemzetközi geologiai kongresszus bureaujának elnöke A. KARPINSKY 
és titkárjai TH. TSCHERNISCHEw, valamint C. DE VoGpr geologusoktól oly értesítést 
vettem, melyből kiderül, hogy az orosz császári tudományos akadémia Szt-Péter- 
vártt a szóban forgó, a kongresszustól magáévá tett AwxpkRusov-féle indítványt 
kedvezően fogadta s magára vállalta a tervbe vett intézménynek az orosz kor- 
mánynál való támogatását, s midőn ennek kapcsán a fentebbi javaslatnak a ma- 
gyar kormánynál való támogatása végett keresnek meg, hozzá tehetem, miként 
nem kételkedem, hogy az üdvös eszme magvalósításánál mi sem fogunk tétlen 
szerepet játszani. 
A szt.-pétervári közlemény szerint a nemzetközi úszó intézet felállítása 
mintegy 200,000—300,000 rubelt igényelne, az intézet évi fentartására és a sze- 
mélyzet 100.000 vagy 150,000 rubelt szükségelne. 
Ezt vagyok bátor egyelőre is becses tudomásukra hozni. 
Midőn az előbbeniben eseményeket érintettem, melyek geolog szaktársaink- 
nak immár rendszeresen mutatkozó internaczionális érintkezésének a kifolyásai 
s midőn legalább fautólagosan akarom említeni, hogy ily rendszeres akár inter- 
naczionális, akár pedig országos jellegű egybejövetelek természetszerüleg a lefolyt 
