OF SeIENCcS 
mmmeezzegets 
FÖLDTANI KÖZLÖNY 
XXIX, KÖTET, 1899. MÁJUS—JULIUS. 5—t., FÜZET, 
ÉLES-KAVICSOK (DREIKANTEREK) MAGYARORSZÁG HAJDANI 
PUSZTÁIN (STEPPÉIN!. 
PaArPP KÁROLY-tól.Y 
A magyar síkság peremén messzeterjedő kavicslerakodások vannak, 
a melyeknek korát és telepedését a magyar geologusok újabb és részlete- 
sebb felvétele mindinkább élesebben világítja meg. A kavics-telepekhez 
futóhomok és löszvonulatok csatlakoznak, hatalmas méretekben borítván 
hazánk alföldjének és dombos vidékeinek nagy részét. A futóhomok és lösz 
felhalmozódások, mint egykori steppék képződményei, nagy szelekre utal- 
nak. Ilyen területen szinte várható, hogy a szelek hatását a kavicstelepek 
is mutassák s tényleg ezeken az élesre csiszolt kavicsokon, a miket most 
szerencsés vagyok a mélyen tisztelt szakülésnek bemutatni, a nagy szelek 
és a pusztai klima nyomait világosan láthatjuk. 
Ezek a kavicsok Magyarország három, egymástól messzefekvő helyé- 
ről valók, s különböző időben, egymástól függetlenül találtattak. Magyar- 
országon legelőször dr. SrauB MóRicz fedezett fel éles-kavicsokat az 
1887. év nyarán. Dr. SrauB Csömör pestmegyei község határában a 
szőlők mellett levő kavicstelep egy gödrében mintegy 20 drb. ily kavicsot 
szedett. Miként dr. Sraus urtól szóbelileg értesültem, figyelmét e szögletes 
kavicsokra dr. SzaBó JózsEr előadása hívta fel. Dr. SzaBó ugyanis 1887 
május 4., a Földtani Társulat szakülésén németországi dreikantereket 
mutatván be, az akkor uralkodó BERENDT-féle elmélet álláspontján : ezeket 
glecser-surolta hömpölyöknek tekintette. Előadását a  következőképen 
végezte : Hogy Magyarország területén van-e ilyen surlódási hömpöly, azt 
még nem tudjuk, mert eddig senki sem figyelt rá; de minthogy a glaciál 
korszak olyan jellemző maradványa, valóban érdemes a kavicsbányákat s 
hasonló feltárásokat ezentul tűzetesebben megvizsgálni.) 
Dr. SrauB ennek az előadásnak a hatása alatt, észrevevén csömöri 
birtokán a szögletes kavicsokat, figyelmeztette dr. SzaBó Józser-et, a ki 
azonban a mutatott kavicsokat nem tartotta dreikantereknek. Dr. SrAuB erre 
a kérdéses kavicsokat a budapesti gyakorló főgimnázium természetrajzi 
szertárában  xcszögletes-kavicsokv neve alatt helyezte el, s minthogy 
k Előadta a magyarhoni földtani társulat 1898 decz. 7.-i szakülésén. 
Földtani Közlöny. XXIX. köt. 1899. 10 
