138 
csot 10 év alatt nem talált, tehát csak folyó víz lehetett, és pedig a glecserek 
olvadó vize. Ezt támogatja az a körülmény, hogy dreikanterek csak ott for- 
dulnak elő, hol a glecserek nyomai is megállapíthatók. BERENDT kimondja, 
hogy hiába valónak lát minden más magyarázatot a jég-theoria mellett. 
Erre minden más theoriával elhallgattak Németországtan s a német 
irodalomból táplálkozó országokban, és a BERExD-től kijelölt uton kezdték 
a kérdést fejtegetni. Élek szerint csoportosították a kavicsokat, táblázatokba 
foglalták élszögeiket, megállapítván ezekből a normalis élszöget. Hogy 
mennyire mentek ezen fejtegetésekben, erre nézve legyen szabad dr. THEILE 
F.-re hivatkoznom,? aki BERENDT elméletét bizonyítgatván, elragadtatásá- 
ban a ló vakbelében s az ember epehólyagjában is megtalálja a dreikantner- 
konglomerátot a 8 bélkő és a 60 epekő alakjában, melyek világosan mutat- 
ják a dreikantner szerkezetet, és bizonyítják, hogy tömörülés és mozgás 
folytán a gömb alakból élezett és metszett alak keletkezik. 
Minthogy BERENDT a dreikantereket az északnémet-mélysik elglecsere- 
sedésével hozta kapcsolatba, a dreikantereket mindenhol a diluvialis jég- 
árak hirmondójaként tekintették. E miatt BERENDT elmélete rendkívül tet- 
szetős volt és mindenfelé hódított, úgy hogy a legujabb időkig fogva tartotta 
a közönséget, sőt még a szakkörök jó részét 18. 
Pedig GorrscHE? már 1883-ban hirdeti, hogy az u. n. piramidalis 
görgetegek mindenbol ott találhatók, a hol a laza homok és a kövecs a szél 
hatása alatt áll, különösen nagy pusztaságokon, hol a legjobban csiszolt 
felületek mindig ugyanazon módon, a főszél-irányok szerint helyezkednek 
s ezért ezeket sandcultings, azaz az egyesített szél és homok erózio pro- 
duktuma gyanánt kell tekintenünk. 
GOTTSCHE ezen szavait már BERENDT is ismeri, azonban elítélőleg csak 
annyit mond, hogy ezt a magyarázatot, a mely a széltől űzött homok 
következményeként fogja fel a dreikantert, senki komolyan nem képviseli. 
Időközben ScHmiopr F.t közli Mrcgkwirz A. revali mérnök megfigyelé- 
sét és magyarázatát a dreikanterek keletkezéséről, melyhez hasonlót, úgy- 
mond, még sehol sem olvasott. Mricxwirz ugyanis a nömmei dünék vidékén 
azt vette észre, hogy a futóhomok fényesre csiszol minden törmeléket, 
mihelyt az a talajból kiáll, még a granit tömböket is, és hogy a három 
uralkodó széliránynak megfelelően három lapot és három élt találni a leg- 
több kavicson. 
NATHORST A. G.? világosítja fel végre a német szakköröket, hogy már 
1869-ben, tehát előbb, mintsem Európában e tárgyat komolyan tanulmá- 
nyozták volna, TRavERs már leírta New-Zealand piramidalis görgetegeit és 
megfigyelte ezeknek a keletkezését. TRAvERS ugyanis New-Zcaland egy kis 
félszigetén, Wellington mellett azt tapasztálta, hogy az uralkodó szelek, 
melyek itt északnyugatról délkeletre vagy fordítva fujnak, a futóhomokot 
állandó áramlásban tartják, s ennek következtében egy közel levő völgy- 
