140 
résznek nem volt meg ez a fénye. WALTHER semmiféle összefüggést sem 
talált az élek helyzete és a szélirány között, a mi természetes is — mint 
mondja, — mert a pusztákon a szélirány minden órában változik. És épen 
ő igen sok szabályos három és négyélű kavicsot talált. 
; VERwWwoRN? ellenben a Vörös tenger mellett, Dsebel-Nakuson egyetlenegy 
háromélű kavicsot sem talált. Az éles-kavicsok mind egyélűek voltak s úgy 
helyezkedtek, hogy az élek NYDNy-ról KÉK felé s lapjaik ÉÉNy-ról DDK-nek 
fordultak, a mely állás megfelel a szélirányoknak, mert ezeken a partokon 
északi, illetőleg ÉÉNYy-i szelek uralkodnak, s időközileg a déli szél is fellép. 
VERWORN rámutat azon tényre is, hogy az egyirányu szél daczára, a hosszu- 
kás alakra csiszolt görgetegeken 2 vagy 3 lap is képződhetik, olyképen, hogy 
a gör reteg hosszanti tengelye körül megfordul; ezen megfordulás könnyen 
érthető, ha rágondolunk, hogy a kő alól a szél kifujja a homokot s az így 
támadt gödröcskébe a kő belefordulván, másik oldalát fordítja a szélfúvás- 
nak. A szabályos egy élű kavicsok képződéséhez fontos kelléknek tartja az 
eredeti kavics alakját és anyagát. A gömbölyű vagy ovális kvarcz kavics 
szabályos, fényes egy élü kavicscsá csiszolódott, a homokkő s mészkő görge- 
tegek szépen élezett kavicsokká sohasem váltak. 
Az éles-kavics minősége még a. csiszoló anyagtól is függ, miként ezt 
WiuirricnH igen szépen fejtegeti " a Majna vidékének dreikantereiről írt érteke- 
zésében. Mindenütt, hol goromba futóhomok a, csiszoló anyag, a kavics erős 
fényűvé válik, élei kifejezettekké lesznek. A kisebb szemű homok elmosó- 
dott élű, bágyadt fényű alakká csiszolja a kavicsot. Minél jobban közele- 
dünk azon helyhez, hol a szél már csak a porfinomságu részecskéket hordta 
magával, annál bizonytalanabbak s ritkábbak az éles kavicsok. A tiszta lösz 
vidékeken pedig egészen hiányoznak. 
Az éles-kavics ismertető jelei. 
Áttekintvén a dreikanter-kérdés fejlődésének történetét, mielőtt a 
magyarországi éles-kavicsok leiírásába fognék, felsorolom röviden azon ismer- 
tető jeleket, a melyek alapján valamely kavicsot dreikanternek kell tekin- 
tenünk. 
1. Legkifejlettebb formájában az éles kavics zsírfényű lapokkal ellátott 
3 vagy 4 élű alak, amely alacsony piramishoz hasonlít. Lapjai éles élekké 
ütődnék össze, élei csucsban találkoznak. Alapjuk akár kerek, akár 3, 4, vagy 
több oldalu, mindig lesimított. A lapok legtöbbnyire tompa szöget képeznek . 
egymással. 
2. Vannak azonban oszlopszerű, parallelepipedes alakok is, amelyek- 
nek a lapjai gyakran 909-ot zárnak be egymással. 
5. Gyakori az egyélű kavics, teljesen vagy csak részben határolva lesi- 
