141 
míitott lapokkal ; ez az űgynevezett einkanter általában hosszanti irányban 
megnyult. 
4. Sok az olyan alak is, amelyen semmiféle határozott metszett lapot, 
vagy élet nem látunk, hanem rajtuk lyukak s barázdák vannak, amelyek 
felületüket egészen szabálytalanul ripacsossá teszik. 
5. Palás szerkezetű anyag kavicsain a lyukak s barázdák bizonyos irá- 
nyokban sorakoznak s olyként rendezkeznek, hogy ezek a kavics puha vagy 
laza zónájában fekszenek, míg a szilárd vagy kemény részek a kiugró éleket 
képezik. Ha ez a jelenség felfelé irányult lapon lép fel, úgy a kavics lép- 
esős felületű lesz. Ugy a lyukak vagy kerek benyomatok, mint a barázdák 
szélei lesimítottak és zsírfényűek. 
6. Anyagukra nézve : a kvarcz-kavicsok legszebben csiszolódnak ki, éle- 
sekké s szép zeírfényűvé válnak; a mészkő-kavicsok szép zsírfényűek, de 
lesimított élűek lesznek; a homokkoóvek szabálytalanokká, ripacsosakká; a 
különböző keménységű részekből álló, paláskőzetek barázdásokká válnak. 
7. Előfordulásukat illetőleg az eddigi tapasztalat az, hogy az éles- 
kavicsokat nem egyenkint vagy kicsiny lelőhelyekre szorítkozva, hanem 
csoportosan s nagy területeken szétszórva találjuk. 
A magyarországi éles-kavicsok leírása. 
Mindössze 30 darab éles-kavics van kezeim között Magyarország három 
különböző helyéről. Ezek közül 5 darab pontusi homokból való. Dr KocH 
ANTAL fedezte fel őket Károlyvárostól nyugatra a severini országut mellett. 
Kicsiny mészkő-kavicsok ezek határozatlan élekkel, de jellemző az alakjuk s 
bágyadt fényük. Alakjuk emlékeztet azon lesimított élű, háromszögletes alapu 
dreikanterre, melyet WALTHER Die Denudation in der Wüstev ez. művében 
különösen kiemel s mellékelt tábláján rajzban is bemutat, mint a sivatagok 
egyik gyakori alakját. 
A többi előttem fekvő éles-kavics levantei koru kavics-telepekből 
származik Csömör pestmegyei-, s Iván sopronmegyei községek határából. 
Ezeket dr. SrauB MóRkrcz s dr. SCHMIDT SÁNDOR fedezték fel. 
Általában kisebbszerűek ; átmérőjük 3 és 7 em. között váltakozik ; leg- 
nagyobbrészt kvarcz-kavicsok, de nehány mészkő, amfibolpala, stb. darab 18 
van közöttük. A mellékelt I. táblán ezek közül a kavicsok közül 6 darab jel- 
lemző alakot mutatok be hű ábrázolásban. 
Az 1. ábra a legszebb alakot mutatja, amely mindkét oldalán egy- 
aránt zsírfényűre van csiszolódva s 3 finom éle van. A sárgás színű kvarcz- 
kavics igen lapos, vékony alak, 55 mm. hosszasága mellett csak 24 mm. 
vastag. Az Ja alatt ábrázolt oldalán a hosszant elnyult lapon ferde irányban 
mélyedések huzódnak végig. 
A 2. ábra homályosan fénylő, háromszög alapu, lesimított élű 
