143 
Rákos- Keresztur, Puszta-Szent-Lőrincz, Puszta-Gyál és Alsó-Némedi körül 
szép feltárásokban található s amely észak felé Puszta-Szent-Mihály, Czin- 
kota és Csömör felé folytatódik. A kavicstelep korának megállapítását főként 
HaraváTrs GYULÁNAK köszönhetjük !9, aki a kavicsok közül kikerült Mastodon 
arvernensis Cgorz et JoB., Mastodon Borsoni Havs., hhinoceros sp. fogak, a 
ODuercimum Staubi FEnix fatörzs és a kavics települési viszonyainak alap- 
ján kimondja, hogy a mastodon-maradványokat tartalmazó duna-balparti 
kavicstelep nagy valószinűséggel a levantei korban képződött. 
Az éles-kavicsok másik része Iván sopronmegyei község határából, körül- 
belül 160 m. t. f. magasságból származik azon kavicstelepből, mely a Fertő- 
től délre hatalmas területeket borít. Ezeket a kavicstelepeket a régebbi geo- 
logiai felvételek mint el nem választott plioczén s diluvialis folyóhordalé- 
kokat jelölik meg. Ma már azonban, különösen amióta az alföld artézi kutjai 
által feltárt levantei rétegek pontos ismerete az alföld peremén levő kavics- 
telepek korára mindinkább biztosabb utmutatást nyujt, bátran kimondhat- 
juk, hogy a szóbanforgó kavicstelepeket a levantei tóba ömlő folyók hagyták 
hátra, annyival is inkább, minthogy az Elephas meridionalis NESTI csont- 
vázrészeket tartalmazó kavics, amelyről Haravárs Gyura úr kimutatta, hogy 
az idősebb diluvialis korban rakódott le, eddigelé ismert feltárásai után csak 
kisebb terjedelmű telepeket hagyott hátra. 
Dreikantereink anyaga tehát levantei kavics; éles kavicsokká való 
kicsiszolódásuk e szerint a levantei tavak kiapadása után kezdődhetett, 
midőn a szelek a fölszáradó homokot felkapva megkezdették korradáló 
működésüket. A szél működése tetőpontját a diluviumban érte el a futó- 
homok -és a lősz képződés ideje alatt, s szakadatlanul tartva a jelenkorig, 
alfölcünkön ma is erősen érezzük hatását. 
Alföldünk hajdani pusztaságai (steppéi). 
A szélműködés számtalan hatásáról a sivatagokat járó utazók mind- 
inkább több és több megfigyelést hoznak. Ezen hatások egyik eredményé- 
ről, az éles-kavics képződésről is mind többet tudunk. 
Mindenütt, hol éles-kavicsok képződnek, hasonlók a klimatikus viszo- 
nyok. Igy Belső-Ázsiában, az orosz-kirgiz pusztákon, a kalahari kováspusz- 
tákon, a lybiai sivatagon, New-Zealand partjain, Észak- Amerika sivatagövén, 
stb., honnét dreikantert ismerünk, száraz klima és erős szél uralkodik, mely 
felkavarva a homokot és port, egyrészt nagy területeket tesz kopárrá, más- 
részt hatalmas felhalmozódásokat alkot. A növényzet ily viszonyok között 
igen gyér és szegényes, amelynek megfelelő az állatvilág is. Hogy a steppe- 
képződés egyes egyedül a kontinentalis klimától függ, azt ma már fölösleges 
többé hangoztatni. A száraz klima, a csapadék hiány hozza magával a talaj 
bő sótartalmát, ez a steppe-florát és faunát. Hogy mennyire független a 
