144 
steppe-képződés még a magassági viszonyoktól is, arra nézve legyen sza- 
bad Belső-Ázsiára !! hivatkoznom, hol a steppe terület a Gobiról felnyulik 
Tibetbe 4000 méter tengerszín fölötti magasságig; míg a Himalayában a 
a bő csapadék miatt ugyanily magasságban glecserek vannak. 
Magyarország alföldje s dombos vidéke a diluvialis korban szintén 
steppe-terület volt. Ezt dr. Lóczy LaJos, IÍNKEY BÉLA és HALAVÁTS GYULA 
urak részint szóval, részint nagybecsű munkákban már régóta hirdetik. A 
diluvialis futóhomok és a lősz a steppe-képződés tanubizonyságai. 
A lősz csigák: Helix arbustorum, H. hispida, H. bidens, Succinea 
oblonga, Bulimus tridens, Pupa dolium, P. muscorum, Cionella lubrica, 
stb. stb. mindmegannyi steppe-molluszkák, melyek meleg, száraz helyeken 
éltek és élnek. 
Ezeken kivül azonban egyéb palaeontologiai bizonyítékaink is vannak. 
NEHRING, ki a steppe-kérdésnek egyik legkitünőbb buvárlója s különösen a 
steppe-faunára nézve alapvető munkáival !? elsőrangu tekintély, Magyar- 
ország területéről több hajdani steppe-állatot ismertetett. Igy a Kassa mel- 
letti ó-ruzsini diluvialis barlangban, melyet dr. RórH Samu fedezett fel és 
ásott ki 1879-ben, a 37 faj állat között NeHRmwG ?? a Gricetus phaeus fossilis 
NEHRING 2 állkapcsát találta meg. Ezen a jellemző steppe-hőrcsögön kivül 
az ó-ruzsini leletben számos egyéb állatmaradvány is van, a mely a steppe- 
faunára utal; így a Cricetus vulgaris foss. Worpg., Lagomys pusillus foss. 
NEHRING, Arvicola arvalis, Spermophilus sp., sőt egy antilope-szarv is, 
mely közel áll a steppe-antilope, a Saiga prisca NEHRIüNG, szarvához. "t Ezen 
pusztai állatokat a 650 méter tengerszíntfeletti magasságban fekvő bar- 
langba bizonyára ragadozó emlősök és ragadozó madarak hurczolták be. 
Hogy a baglyok milyen nagy magasságba elvitték prédájukat, arról a Novi- 
barlang tanuskodik, a mely a Magas-Tátra bélai mészkő havasaiban 2000 
métert. f. magasságban van, és a melyben dr. RórH Samu több sterpe- 
állat-, így Arvicola arvalis foss., Cricetus vulgaris foss. maradványt talált. 
E barlangok diluvialis állatmaradványai tehát arról tanuskodnak, hogy a 
közeli síkságokon steppe-állatok éltek. 
Baranyamegyében, a beremendi mészkőbánya maradványai között 
szintén számos hajdani steppe-lakó állat található, miként ezt a PETÉNYI 
munkájában !? leirt és ábrázolt alakok bizonyítják, milyenek a Sorex graci- 
lis Perényi, Crocidura gibberodon PerÉnyI, s a számos Arvicola, Lepus, 
(ricetus species; sajnos azonban, hogy ezek közül pontosan csupán azon 
2 faj CGricelus van meghatározva, a miket NEHRING régebben a Gricetus 
phaeus-hoz, ujabban a nagyobb fajt a mai (Cricetus nigricans-hoz, a kiseb- 
bet a mai CGricetus arenarius-hoz tart közel állónak. 
A beremendi s villányi leletekre nézve még nincs eldöntve, vajjon fiatal 
plioczén vagy diluvialis maradványokkal van-e dolgunk. 
A pusztai marmotát, Arctomys bobac ScHREB., a stipás-steppék ezen 
