146 
klima szárazra fordultával a fokozatosan előre nyomuló steppe-kor ki nem 
szorította őket, amikor a szelek működése is a tetőpontra hágott. A sík- 
ságot szegélyző folyóhordta kavics- és homok-telepekből! tova ragadta a szél 
az elhordható részeket, a futóhomokot buczkákba verte és élesre csiszolta 
azokat a kavicsokat, a miket mint a steppe-kor maradványait, szerencsés 
voltam a tisztelt szakülésnek bemutatni." 
IRODALOM. 
1. G. BERENxDT: Geschiebe-Dreikanter oder Pyramidal-Geschiebe. Jahrbuch 
der königlich Preussischen geologisehen Landesanstalt und Bergakademie zu Berlin 
für das Jahr 1884. Pag. 201—210. 
9. Dr. F. THEILE Is Lockwirz: Die Eiszeit, mit besonderer Beziehung auf die 
Gegend von Dresden, die Oltersteine und andere erratische Blöcke der Dresdner Heide 
und die geschliffenen Geschiebe-Dreikantner, ihre Normaltypen und ihre Entstehung. 
Gesichteter Separatabdruck aus der Zeitschrift: eUeber Berg und Thal. Dres- 
den, 1886. 
3. Dr. G. GorrscHE: Die Sedimentaer-Geschiebe der Provinz Sehleswig-Hol- 
stein. Als Manuscript gedruckt. Yokohama, 1883. Pag. 6. 
4. F. ScHmiDr: Über Dreikanter im Diluvium bei Reval. (St. Petersburg 22. 
Juni 1885.) Neues Jahrbuch für Mineralogie, Geologie und Palaeontologie. Stuttgart. 
Jg. 1885, II. Bd. Pag..177—179. 
5. A. G. NArTHoRsT : Ueber Pyramidal-Gesteine (Stockholm, 9. Dec. 1885). Neues 
Jahrb. f. Min., Geol. Pal. Jg. 1886. I. Bd. Pag. 179—150. 
6. Dr. J. SIEMIRADZKI: Beitrag zur Kenntniss des nordischen Diluviums auf der 
polnisch-lithauischen Ebene. Jahrbuch der k. k. Geol. Reichsanstalt, Wien, 1889, 39. 
Band. Pag. 457. 
7. JOHANNES WALTHER: Dic Denudation in der Wüste. Abhandlungen der math. 
phys. Classe der kön. Sáchsischen Gesellsechaíit der Wissenschaften. XVI. Bd. Leip- 
zig 1891. 
8. Dr. Max VERwoRNx: Sandsehliffe vom Djebel-Nakus. Ein Beitrag zur Ent- 
wickelungs-geschichte der Kantengerölle. Neues Jahrbuch f. Min., Geol., Pal. Jg. 
1896, I. Bd. Pag. 200—210. 
9. Dr. E. Wirrrcn: Über Dreikanter aus der Umgegend von Frankfurt. Bericht 
der Senckenbergischen naturforschenden Gesellschaft in Frankfurt a. M. 1898. Pag. 
173—189. 
10. HaALAvÁTS GYuLA : Az Alföld Duna-Tisza közötti részének földtani viszonyai. 
k Ujabban azon szerencse ért, hogy magam is találtam jellemző éles-kavicsokat, 
és pedig dr. SrauB Mókicz ur csömöri lelőhelyéhez közel, ettől északra 6 km. távol- 
ságban. 1899 jun. 29-én ugyanis a, Fóthi-Somlyó Ny-i lejtőjén járván, a muzslai 
szőlők felett, az alsó mediterrán-koru daczit-tufa egyik kis kőfejtőjében, a tufa réteg 
felett, mintegy 30 emeres kavics-réteget vettem észre, 2 méternyi homokos-humusz- 
szal takarva. A kavicsok közül több, igen szép dreikantert szabadítottam ki. 
tudna LR ná lhnáznss Ültem 
s 
