149 
kányvályogon belül, épen ezen a tájon, nagyon el vannak terjedve; de 
általánosabban előfordul ilyen mészmárga a mezőségi rétegeknek Kolozsvár 
vidéki szintájában is. A kolozsvári diluvialis párkánysíknak házsongárdi 
részében, de különösen a Görögtemplom-utczában, kútásások alkalmából 
már régebben azt észleltem, hogy a diluviális párkányvályognak vékonyabb 
vagy vastagabb takarója alatt, a feleki hegy szarmatakori és felső-mediter- 
rán emeletű rétegeinek rendetlenül összevissza gyúrt részei terülnek el, s 
hogy ezek közt kisebb-nagyobb gipsz-fészkek és tömbök is fordulnak elő. 
A párkánysik alapjának ez a rendetlen szerkezete pedig nyilván onnan van, 
hogy a diluviális korszakban végbemenő völgyeróőzió folyamában a feleki 
hegyen ismételt hegycsuszamlások történtek, a melyek a boncztani intézet 
alapozásánál tett észleletek szerint Y az akkori Szamospartig is terjeszked- 
hettek. E hegyecsuszamlások a szarmata- és a felső-mediterráni rétegek 
érintkezésénél történvén, természetes, hogy így mind a két emeletnek 
rétegei kimozdultak és összekavarodtak. Ez a tény magyarázza ki tehát, 
hogy a görögtemplom-utczai párkánysik diluviális takarója alatt mind a 
két f. tereziér-emeletbeli rétegekből találunk bőséges, de rendetlenül föl- 
halmozott anyagot. Tekintettel most arra, hogy az előttem fekvő csigolyák 
üregeiben a f. mediterrán emelet mezőségi rétegeiben elterjedett mész- 
márgát kapjuk, szilárdan odatapadva: valószinűbbnek tartom, hogy e ten- 
geri emlőstől származó csigolyák csakugyan a tisztán tengeri mezőségi 
rétegekből s nem talán a félsósvizi feleki rétegekből kerültek ki; és hogy 
arra a helyre, a hol a mult évben találtattak, a feleki hegynek magasabban 
fekvő lejtőjéről hegycsuszamlások következtében jutottak le. 
Hogy az előttem fekvő két farkcsigolya a czetfélék valamelyik kihalt 
ősétől való, a mellett szól tetemes nagyságukon kívül szövetük és alakjuk 
is. A czetek csontjai és különösen a csigolyái, szivacsos, durvasejtes szöve- 
tük által a többi emlősökéitől feltünően eltérnek. A sejtek eredetileg zsirral 
vannak kitöltve. Az előttem fekvő csigolyáknak is ilyen a szövete, csakhogy a 
sejtek és üregek olyan mészmárgával vannak most kitöltve, a milyen a felüle- 
tükhöz is tapadt, úgy hogy a csigolyák e miatt egészen tömöttek és meg- 
felelően súlyosak is. Szerves anyagnak nyoma sincs már a csontállomány- 
ban, a csigolyák kövesedése tehát tökéletes, befejezett. 
A cetacea farkcsigolyái különben könnyen fölismerhetők a jól kifej- 
lődött alsó ú. n. véredényivről (Hxamatophyse) is, a melynek szárnyai több- 
nyire alsó tövisnyúlványba egyesülnek. A mellső farkcsigolyák középpontjai 
vagyis csigolyatestei igen erőteljesek és teljesen hengeresek, ivei, tövis8- és 
harántnyújtványai jól ki vannak fejlődve. Hátrafelé azonban lassanként 
x KocH A. Jelentés a Kolozsvártól délre eső területen az 1886. év nyarán vég- 
" zett földtani részletes felvételről. M. kir. Földt. Int. évi jelentése 1856-ról. Budapest, 
1887. 48 1. 
