Hogy a régi egyptomiak fejlett kulturájában olyan nagy szerepet ját- 
szott szép assuani grániton többféle telér-közet tört keresztül, az kitü- 
nik! DaAwson?, BoNnwEx?, Miss Rasin erre vonatkozó értekezéseikből. 
Ezekhez most egy ujat fűzök, a mely földpátot nem tartalmazván —— egy- 
uttal bázisosabb valamennyi eddig ismért telérközetnél. 
Waassrcs minister 1896-ban a magyar tanároknak egy kis csoportját 
küldte Egyptomba, melynek én is tagja voltam. Az expedíczio czélja első 
sorban művelődéstörténelmi tanulmányok tétele volt, de e mellett én a 
lehetőség szerint geologiai megfigyeléseket és gyűjtéseket is végeztem és a 
hozott anyag átdolgozásának eredményeül a kairoi Gebel Ahmar cölestinjét 
már leirtam. Jelenleg Assuán és Philae környékéről hozott, részben már 
ismeretes eruptiv kőzetek közül egy új telér-kőzetet ohajtok ismertetni, 
a mely Assuántól DK-re kb. 2 km távolságban fekvő veres gránit-kóbá- 
nyában, — melyben egy három oldalról kidolgozott, de teljesen le nem 
választott obeliszk is van — a bejárásnál 1—2 óra felé csapó, vékony 
telért képez. Ugyanezen kőbányában lábnyi vastag veres szinű aplit telér i8 
van, a mely azonban 4 óra felé csap. A megvizsgált és a következőkben 
leirt példány a bejárástól É-ra eső oldalból származik. 
Szabad szemmel nézve ezen bazalthoz hasonló sötét zöldes-barna szinű 
tömör kőzetben gyéren 2—3 mm átmérőjű legömbölyödött, a gránitból szár- 
mazó, oligoklasz albit földpát szemeket, hasonló nagyságú kalczit-halmazt, 
apróbb, sötétzöld szerpentinszerű szemeket és nagyon ritkán vékony, alig 
1 mm-nyi átmérőjű biotit-lemezkét látni. Ezen nagyobb ásványos részek 
tehát részint idegen származásuak, részint utólagos képződmények. Tömött- 
sége 2,92. 
Mikroszkoppal vizsgálva, e kőzet szövete egészen kristályosnak 
(holokristályos) bizonyul (2. ábra). Az általában apró, idiomorf ásványok 
között legnagyobbak még a szerpentinné és karbonátokká vált olivinek, 
számuknál fogva uralkodnak az összekuszált helyzetű karcsú augitléczek, 
helyenként bőven vannak érczszemek is. A mennyire az elég sok utó- 
lagos képződmény a strukturát megitélni engedi, az panidiomorf szemcsés- 
nek mondható. 
A kőzet eredeti ásványai közül legépebbek a legnagyobb számmal elő - 
: Sir J. WILLIAM Dawson: Note on the geological relations of rocks from 
Assuan and its neighbourhood. Geol. Magazine 1886. 101. 1. 
: Note on the microscopic structure of some rocks from the neighbourhood 
of Assuan, collected by Sir J. W. DAwsowx. Geol. Magazine, 1886. 103. 1. 
: Miss CATHERINE A. RasIwx.: Contributions to the geology of Africa. Geol. 
Magazine 1893. 436. 
§ SZÁDECZKY GYULA: Cölestin Gebel el Achmarról, Egyptomban. Földt. Köz- 
löny 1896. XXVI. köt. 113. I. 
