155 
forduló augitok, melyek csak egyes repedés; és ezzel járó elbomlás-sávok 
mentén kezdenek szerpentinesedni. Karcsú, összekuszált helyzetű oszlopkái 
közül az 1 mm hosszú, !/s mm szélesek már a nagyobbak közé tartoznak. 
Szinük ibolyába hajlik és ennek a szinnek sötétebb árnyalatát vesszük észre 
a homokóraszerkezetű augitok külső részén, a melyről már itt megemlítem, 
hogy a (010) cos R co metszetben az oszlopéltől számítva 9"-al kisebb 
szöglet alatt sötétedik el, mint a 407-nál nagyobb szöglet alatt sötétedő 
belső rész. 
Az augit kristályok külső alakja eléggé ép, nevezetesen : az oszlop zoná- 
To ábra 9. ábra. 
Józsefit Aussuánból, 45-szörös lineáris nagyításban, közönséges fényben; 0) olivin 
szerpentinné és karbonátokká változva, de eredeti alakját hűen megtartva; a) augit ; 
ép; m) magnetit és kevés titánvas; b) biotit. Ezeken kivül apróbb apatit, chlorit és 
kalczit-ér, 
jában a vastagabb egyének harántmetszetein rendesen erősebben kiképző- 
dött (100) cc PR lapok mellett alárendelt (110) co P lapokat találunk. Az 
oszlopos metszetek ritkábban tetőződnek két lappal (111) (001), többnyire 
egyetlen, nem sima lap metszi őket harántúl. Oszlopos hasadás csak ritkán 
látszik rajtuk. 
Többféle augitikerrel találkozunk, így elég gyakran az olyan közön- 
séges (100) co P co szerinti ikerrel, melynek négyszeres ismétlődése is elő- 
fordul némelyik kis oszlopkán. Sürűn fordulnak elő továbbá az ép (b) ten- 
