161 
(Ggorn, Min. Samml. Strassb. 124.), Lake Superior (BCHARFTF, 1. c. 699.), Bergen 
Hill (v. Rarn, Zschr. f. Kr. 1. (1877) 604.), Philtippville (Ggorm, Min. Samml. 
Strassb. 123.) 
Nehány termőhelyén a régibb képződmény táblás, s ezekből az ujabb 
képződmény szkalenoéderes vagy romboéderes termetű, gyakran formákban 
gazdag kristálycsucsok alakjábán mered ki, vagy ilyen csúcsok szegélyezik 
a táblákat. 
Ilyen kalczit különösen az Alpesekből ösmeretes, nevezetesen a Gyossvenedi- 
ger területéről ( WEINSCHENK, Zschr. f. Kr. 26. (1896) 411.), az Ahrn völgyből 
(HESSENBERG, Min. Not. IV, 13. ; v. RarH, Pogg Ann. 155. (1875) 55. : GRorn, Min. 
Samml. München, 136.), a Floite völgyből (EzLrERLErms, Zschr. f. Kr. 17. (1890) 
284.), a Maderan-i völgyből (HEssExRERG, Min. Not. IV, 9.) ; továbbá Andreas- 
berg-ről (OvEssrEpr, Min. 2. Aufl. 408 ; THüRLING, Zsehr. f. Kr. 15. (1889) 413. ; 
GRornHn, Min. Samml. München 139.) 
Gyakori továbbá, hogy az új képződmény a réginek hegyébe rakódott 
le s fejecske, ritkábban ereszes tető módjára ül rajta. Ilyen kalczit a következő 
nevezetesebb termőhelyekről ismeretes : 
Salla (ZzpPH. Min. Lex. II, 75.), Bleiberg ((Zzen. 1. c. II, 77.), Pribram 
(SöcHTING, l. c. 101. és Zrpn. 1. c. I, 88.) Reichenstein (SöcHrrwa, 1. c. 101. és 
OvExsrEepT, Min. 2. Aufl. 408.), Tharamdt (SöcHrisc, 1. c. 103. és Ggorn, Min. 
Samml. Strassb. 121.), Andreasberg (SrrtEem, N. Jahrb. f. Min. 1848. 389. és 
GRorn, Min. Samml. Strassb. 121.), Oberschelden (v. Rarn, Zsehr. f. Kr. 6. (1882) 
540.), Auerbach (ScHARFF, 1. c. 714.), Oberstein (v. RarH. Pogg. Ann. 158 (1876) 
418.), Heimbach bei St. Wendel (v. Rarn, Pogg. Ann. 135. (1568) 572. és Ggorn, 
Min. Samml. Strassb. 119.), Rhisnes (CssaRo, Zsehr. f. Kr, 13. (1888) 431.), Bergen 
Hill (v. Rarn, Zschr. f. Kr. 1. (1877) 604.), Galena, Linden etc. (HoBBs, Zsechr. 
f. Kr. 25. (1896) 258.) 
Mint ezen, a rendelkezésemre állott irodalom alapján végzett össze- 
állitásokból látható, efféle kalczit-továbbnövekedés hazánkból kevés helyről 
ismeretes, azért a következőkben leirok két ilyen előfordulást, a melyre 
ujabban a budai hegyek két kőbányájában akadtam. 
Az egyik ezen kőbányák közül Budapesttől É-Ny-ra a Mária Remetétől 
körülbelől 13/4 kmnyire DDK-re fekvő mészégető közvetlen szomszédságá- 
ban van. Itt világos szinű, tömött dachstein-mészkövet fejtenek, melyben a 
kalczit sokszor veresessárga nagy egyénekből álló kalczitbreccsa alakjában 
fordul elő, helyenkint pedig, kisebb üregekben, szkalenoéderes termetű 
kisebb-nagyobb kristályokban. A gyűjtött példányok közül kettőnek egyes 
üregeiben találtam továbbnövéses kalezitot; a kicsiny (1—-2 mm hosz- 
szu), többé-kevésbé átlátszó kristálykák majdnem mindegyikén szkalenoéde- 
res termetű fejecske látszik, ugy, a mint azt a mellékelt két ábrán megszer- 
kesztettem. 
