163 
feltüntetve). Magát a — 2R-et is gyakran szegélyezik negatív szkalenoéder- 
lapok; a fejecskéken ezeket sem határozhattam meg, de megvoltak ezek a 
lapok más, ugyane termőhelyről származó stufákon, egyszerű kristályokon. 
Ezeken a kristályokon is a szokott módon (a [2131 : 0221] őv irányában) 
görbültek a lapok és nem tartoznak egy határozott formához ; a mért érté- 
kekből számitott közép a kaleziton már többször tapasztalt 12573) — R "/3, 
formára utal. Ugyanezen egyszerű kristályok közül kettőn a — 2R fölött 
apró lapocskákkal a 10111) — R is jelen van. 
Végre vannak még egyes fejecskéken pozitív szkalenoéder-lapok is 
olyan fekvéssel, mint a kissvábhegyi kalcziton megállapított (15271) 3R "/s,! 
de, hogy itt 18 ez a forma van-e jelen, a lapok tökéletlensége miatt nem tud- 
hattam meg. 
Az elősorolt formákra vonatkozó mért és számított szögértékek : 
obs. ne calc.§ 
(2131) : (3121) — 359 34" TSSZZeN Zo AM 
(2131) : (1231) — 462 581/9 RÁTA 7081 
(2131) : (4041) — 199 29" 14 e ED 40 
(1011) : (4041) szi TO Aa JEEZ TOO 
(4041) : (18.0.18.1) — 109 55" — 7-9 JETOSSZA 59 
(4041) : (12.0.12.1) — 199 9 A ESKOSZKOK SEAT 
(2131) : (0221) E AT BOT 0 egye d 6 
(ODA FKOSTS TÓ: DJ SZEZONT EE KO e EKE KLTE SSE 
(0221) : (0111) c Ge DEE szÁB 2. ÁE 907410 
(0231) : (2573) S AD OTA GENESE EE SZGNDOK 
Emlitésre méltó még, hogy ezeken a stufákon egyszerű szkalenoéderes 
kristályok közt elvétve — !/2R-es ikrek is fordulnak elő ; kifejlődésök olyan, 
mint a Rókahegyről származóké.? 
XXX 
A másik termőhely, a melyen ilyen továbbnövéses kalczitra akadtam, 
a Mátyáshegímek az a kőbányája, a melyikből a tőlem egy korábbi alkalom- 
mal ismertetett f —2R-es kalczitikrek származnak. A fejecskék itt (1. 3. és 
4. ábra) átlag 2—5 mm nagyok, a tetőző negatív romboédertől romboéderes 
termetüek és a lapjaik, valamint az alzatukéi is, többnyire utólagos oldás 
: Földt. Közlöny XXVI. (1896) p. 11. 
? n— a mért élek száma. 
3 A számítás alapjául (0001):(1011 — 44" 36" 34" szolgált. — J. D. Dana, 
System of Min. 6-th edit p. 262. 
t Határok : 139 40" — 159 217. 
5" MELCZER, Földt. Közl. XXVIII. (1898) 203. 
§ Földt. Közlöny. XXVIII. (1898) p. 205- 
