165 
ISMERTETÉS. 
€. G. BERTRAND. Premitéres notitons sur les charbon de terre. Bulletin de 
la Société de Vindustrie minerale, Tome XI, III"e livr. 
A köszenek képződésének kérdése, daczára annak, hogy ezzel sokan 
behatóan és különféle szempontokból foglalkoztak, még mindig igen távol 
áll a végleges megoldástól. Ennek folytán nagy érdeklődéssel fogadjuk min- 
dig mi bányászok, különösen a szénbányászok, de a geologusok és mindazok 
is a kik a természet titkai iránt érdeklődnek, a tudományos kutatásoknak azt a 
megnyilatkozását, amely a fönnemlített czél elérésére irányult. 
C. G. BERTRAND, a lillei tudományos egyetem növénytani tanára 1897 
nor. 14-én a franczia bányászati és kohászati egyesületnek Lilleben tartott 
gyűlésén egy előadást tartott, amelyben összegezi éveken át folytatott mik- 
roszkopos vizsgálatainak eredményét, tekintettel a köszenek eredetére. Ennek 
az előadásnak a szövege a franczia bányászati és kohászati egyesület fönnt 
idézett közlönyében is megjelent. 
Szerző mindenek előtt fölemlíti a köszenek képződésének eddigi 
magyarázatait, illetőleg azokat a hipotéziseket, amelyek ezt a magyarázatot 
czélozzák. 
Egy régi elmélet szerint igen terjedelmes növények roppant mennyi- 
ségben halmozódtak volna föl ugyanott, ahol tenyésztek. Ámde a növények 
nagy viztartalmánál fogva még egy szálas őserdő i8 csak egy pár millimeter 
vastag szénréteget szolgáltatna, úgy hogy néhány méter vastag széntelepnek 
keletkezése, és számos palával és homokkővel váltakozva letelepült szén- 
telepnek képződése számos évszázadot követelne meg, egész nagy szén- 
medenczéknek képződése pedig, minő pl. az észak-íranczia és belga 
medencze, mesés időt, évezredeket vett volna igénybe, ami nem igen 
tehető föl. 
A franczia központi fensík körül elterülő szénletelepedések bizonyos 
körülményei a geologusokat arra ösztönözték, hogy a szén képződésére 
szükséges növényanyagtömegek lerakodását úsztató folyamatnak, a víz által 
történt összehordás hatásának tulajdonítsák. 
Mindkét elmélet annyiban hézagos, hogy általuk a szenekben foglalt 
szénhidrogén vegyületeknek nagymérvű fölhalmozódása nem leli magya- 
rázatát. 
Ez alkalommal megemlítem, hogy az úsztató elméletet FaYonr úgy 
gyakorlati kisérletekkel, mint elméletileg a legnagyobb részletességgel tanul- 
